UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Karla Cvetković

SPORT KAO MOTIV ZA POSJET UMAGA

ŠPORT KOT MOTIV ZA OBISK UMAGA

Diplomski rad visokoškolskog strukovnog studija

Brežice, ožujak 2020

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Karla Cvetković

SPORT KAO MOTIV ZA POSJET UMAGA

ŠPORT KOT MOTIV ZA OBISK UMAGA

Diplomski rad visokoškolskog strukovnog studija

Mentor: pred. Boris Prevolšek, mag.

Somentor: asist. Tomi Špindler

Brežice, ožujak 2020

IZJAVA O AVTORSTVU IN ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE
ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študent-a/-ke: Karla Cvetković
Študijski program: Visokošolski strokovni študijski program Turizem
Naslov zaključnega dela: Sport kao motiv za posjet Umaga
Mentor: pred. Boris Prevolšek, mag.
Somentor: asist. Tomi Špindler

Podpisan-i/-a študent/-ka Karla Cvetković

izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a
ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;

izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih
del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a;

na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno
prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter
pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a,
da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence
Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in
obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz
vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje,
dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem,
da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;

dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej
izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela;

izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega
dela, ki sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.

Datum in kraj: __________________
Podpis študent-a/-ke: ____________________

ZAHVALA
Zahvaljujem svome mentoru pred. Borisu Prevolšeku i sumentoru mog završnog rada
asist. Tomiju Špindleru, koji su strpljivo i nesebično svojim znanstvenim i stručnim
savjetima pridonjeli u izradi ovoga rada.

Najveće hvala mojoj obitelji, posebno roditeljima koji su tijekom čitavog mog
školovanja bili podrška u ostvarivanju mojih sve viših ciljeva i bez kojih sve ovo što sam
do sad postigla ne bi bilo moguće.

Na kraju želim se zahvaliti i prijateljima te kolegama što su bili uz mene tijekom još
jednog poglavlja života.

SPORT KAO MOTIV ZA POSJET UMAGA
Motivi za putovanje se razlikuju od ljudskih potreba do karakteristika pojedine
destinacije. Rijetko je samo jedan razlog putovanja, iako jedan motiv može igrati
dominantnu ulogu u putovanju ili je jedna motivacija presudna za odabir odredišta.
Kada govorimo o destinaciji Umag smještenoj na jadranskoj obali Hrvatske možemo
zaključiti da posjetiteljima nudi mnogo motiva za posjet: sunce i more, povijesna
baština, kultura, gastronomija, sportske manifestacije i drugo. Naziva se i Gradom
sporta i turizma, koji su u današnje vrijeme dvije međufunkcionalne pojave iz kojih
proizlazi novi oblik turizma – sportski turizam. Ne postoji točna definicija ove vrste
turizma no možemo razlikovati posjetitelje koji aktivno sudjeluju u sportskim
aktivnostima i one koji dolaze gledati sportske događaje. Sportski turizam u današnje
vrijeme sve je popularniji, a sport predstavlja jedan od vodećih izvora prihoda
turističkih destinacija. Glede na ljestvicu motiva, u ovom diplomskom radu došli smo
do podataka da se sport nalazi iza sunca i mora a ispred kulture. Prema istraživanjima
doznali smo da je svjetski teniski turnir ATP Croatia glavni razlog za turističko putovanje
u Umagu za vrijeme trajanja turnira.
Ključne riječi: motiv, motivacija, destinacija, sport, sportski turizam
SPORT AS MOTIVE TO VISIT UMAG

The motives for traveling vary from human needs to the characteristics of a particular
destination. There is rarely only one reason for traveling, although one motive can play
a dominant role in travel or one motivation is crucial for choosing a destination. When
we talk about the Umag destination located on the Adriatic coast of Croatia, we can
conclude that it offers many motives for visitors: sun and sea, historical heritage,
culture, gastronomy, sport events and more. It is also called The City of sports and
tourism, which are nowadays two cross-functional phenomena that give rise to a new
form of tourism - sports tourism. There is no exact definition of this type of tourism,
but we can distinguish between visitors who actively participate in sporting activities
and those who come to watch sport events. Nowadays, sport tourism is becoming
more and more popular, and sport is one of the leading sources of revenue for tourist
destinations. According to the scale of motives, in this thesis we came to the data that
sport is behind the sun and the sea and in front of culture. According to research, we
have learned that the ATP Croatia world tennis tournament is the main reason for a
tourist trip to Umag during the tournament.
Key Words: motiv, motivation, destination, sport, sport tourism
UDK: 338.48-52:159.9(043.2)

ŠPORT KOT MOTIV ZA OBISK UMAGA
Turizem je splet pojavov in odnosov, povezanih z aktivnostjo oseb, ki potujejo in bivajo
v krajih zunaj svojega stalnega bivališča, neprekinjeno do največ enega leta, zaradi
preživljanja prostega časa, zabave in poslovnih zadev. V diplomskem delu bomo
spoznali športni turizem. Za izbiro potovanja oz destinacije nas mora nekaj motivirati.
Motivi so prehodne točke, ki inicirajo procese odločevanja ter so osnove na katerih se
gradi vedenje potrošnika ter postopanja na potovanju. V diplomskem delu je glavna
tema razvitost športa kot motiva za obisk mesta Umaga. Diplomsko delo smo razdelili
na teoretični ter raziskovalni del. V teoretičnemu delu opisujemo in analiziramo motive
za obisk destinacije, povezanost športa in turizma ter spoznamo Umag kot destinacijo
športnega turizma. V raziskovalnem delu se osredotočimo na motive turistov, ki
obiščejo Umag v času sezone, v primerjavi z predsezono ter kolikšen odstotek motivov
predstavljajo šport in športni dogodki. Zastavili smo si štiri hipoteze, ki so predstavljale
smernice v analizi, da smo izvedeli na katerem mestu na lestvici motivov se nahaja
šport ter kakšno vlogo v športnem turizmu zavzema svetovni športni dogodek ATP
Croatia Open. Raziskovanje smo opravljali v treh časovnih obdobjih: v predsezoni v
času vikenda od 01. 06. 2019 do 02. 06. 2019., med sezono v obdobju 13. 07. 2019. do
14. 07. 2019 ter v obdobju od 03. 08. 2019. do 04. 08. 2019., ko se je odvijal svetovni
teniški turnir. V času turnirja smo lahko zbrali podatke ki so vezani za naše raziskovanje
in s tem kar se da najbolje opredelili motive za celotno obdobje sezone. Primarne
podatke smo pridobili s kvantitativnim raziskovanjem na osnovi anketnega vprašalnika
na slučajnih mimoidočih na obali Umaga.
Odgovor na vprašanja zakaj ljudje potujejo poskušajo razložiti različne teorije. Ker je
omenjenim teorijam cilj razložiti obnašanje turistov, jim rečemo tudi teorije turističnih
motivacij. Ena izmed najbolj vplivnih teorij v psihologiji je Maslowova teorija hierarhije
potreb, ki so razdeljene v pet delov: fiziološka potreba, potreba po varnosti, potreba
po pripadanju in ljubezni, potreba po spoštovanju ter samorealizacija. Pearce in
njegovi kolegi so razvili teorijo, ki jo imenujemo lestvica turistične kariere: sproščanje,
varnost, odnosi, samospoštovanje in razvoj ter samouresničitev. Kasneje sta Pearce in
Lee identificirala 14 obrazcev, ki vključujejo najmanj pomembne, srednje pomembne,
pa vse do najpomembnejših motivov. Tradicionalni motivi za potiskanje, npr. počitek,
sproščanje ali zdravje in telesna kondicija, so primerni za razlago želj za obisk želene
destinacije, medtem ko motivi za privlačnost npr. plaže, zabava, naravne lepote, veljajo
kot koristni faktorji pri izbiri destinacije.
Športni turizem je ekonomska in družbena dejavnost na razkrižju športa in turizma. Že
v staremu Rimu in Grčiji je bil šport razlog za potovanja ljudi, saj so potovali z razlogom,
da si ogledajo velike športne dogodke. Najbolj značilni motivi pri profesionalnih
športnikih so tekmovanje, pripadnost, užitek ter izziv. Medtem ko so motivi povezani z
zdravjem ter željo za boljšim izgledom bolj karakteristični za tiste, ki se ukvarjajo z
športno vadbo. Poznamo različne faktorje za razvoj športnega turizma, a brez prostega
časa in finančnega dohodka je nemogoče uresničiti turistično potovanje.

Različne funkcije, ki povezujejo turizem in šport, uvrščamo v dve skupini: družbene
funkcije ter ekonomske funkcije. V družbene funkcije uvrščamo zdravstveno funkcijo,
eno izmed najpomembnejših funkcij športa in turizma, ker pozitivno vpliva na
ohranjanje ter izboljšanje zdravja turistov in napredovanje funkcionalnih sposobnosti
organizma. V družbene funkcije uvrščamo tudi vzgojno-izobraževalno in socialno-
politično funkcijo. Športni turizem je v prvi vrsti turistična aktivnost ekonomskega tipa.
Nekateri izmed dejavnikov skozi katere se manifestirajo posredni ekonomski učinki
športa v turizmu so: motivacija za izbor turistične destinacije, podaljšanje turistične
sezone, prevladovanje sezonskega karakterja turizma, povečanje ostale turistične
potrošnje in napredovanje raznolikosti ter kvalitete turistične ponudbe.
Osredotočimo se na športni turizem Umaga, mesta na Jadranski obali Republike
Hrvaške. Že konec 19. stoletja in v začetku 20. se šport v Umagu razvija v področju
veslanja in tenisa. Po 2. svetovni vojni se ustanavljajo prvi športni klubi. Omenjeno
mediteransko mesto je bilo razglašeno za Evropsko Mesto športa leta 2018. Šport v
Umagu ni mogoč brez sodelovanja z raznimi športnimi združenji in organizacijami iz
področja športa na območju Istre in celotne Hrvaške, ter tudi na mednarodnem nivoju.
Športne aktivnosti Umaga delimo na tiste v predšolskih in šolskih ustanovah, na
športna združenja ter športne klube invalidnih oseb. Mesto Umag ima dobro razvito
športno infrastrukturo saj ima tri športne dvorane, deset nogometnih igrišč, 80 teniških
terenov, nekaj kegljišč, nekaj odbojkarskih igrišč na pesku, golf igrišče in športno-
ribolovni plato. S športnimi dogodki in manifestacijami Umag poskuša podaljšati
sezono na predsezono in posezono, a eden izmed najpopularnejših dogodkov, ki ga je
potrebno imenovati je ATP Croatia Open. To je teniški turnir na mednarodnem nivoju,
ki se že 30 let odvija v Umagu. Na turnirju sodelujejo tekmovalci in gledalci s celega
sveta.
V raziskovalnem delu smo na temelju osmih vprašanj anketnega vprašalnika prišli do
željenih podatkov. V predsezoni je največ obiskovalcev oseb starejše populacije,
medtem ko v glavni sezoni rezultati kažejo na več mlajših obiskovalcev v starosti od 18
do 45 let. V obeh primerih sta bila sonce in morje glavni motiv njihovega dopusta. V
Tabeli 7, kjer so razvrščeni vsi motivi, lahko primerjamo šport z ostalimi motivi. V
predsezoni samo 5% vprašanih navaja šport kot glavni razlog obiska Umaga, kar nas
pripelje do dejstva, da Hipotezo 1 ovržemo, saj smo predpostavljali, da bo taj odstotek
vsaj 30%. Hipotezo 2 ne moremo zavrniti, ker je več od 50% vprašanih navedlo šport
kot motiv za turistične prihode v glavni sezoni v Umag zaradi obiska športnih dogodkov
kot tudi lastnega sodelovanja v športu. Ravno tako ne moremo zavrniti Hipoteze 4 s
podatki v Tabeli 7. Na lestvici motivov se šport nahaja pred kulturo, a za soncem in
morjem v glavni sezoni. Glede na ATP Croatia Open turnir, ki ima vlogo v našem
raziskovanju in pri Hipotezi 3, v kateri trdimo da je ravno to tekmovanje glavni motiv
turističnih prihodov v Umag v času potekanja turnirja, Hipotezo 3 ni možno zavrniti.
Teniški turnir predstavlja močno turistično atrakcijo v smislu športa, ekonomije in
gospodarstva Umaga ter predstavlja mesto kot športno turistično destinacijo, ki je med
turisti še kako zaželena.
Glede na zbrane podatke zaključujemo da je Umag mesto, ki turistom nudi veliko
motivov za njihov obisk in ima potencial za dolgoročni razvoj turistične destinacije.

Športni turizem v Umagu se odvija direktno v obliki športnih aktivnosti, a ko so v
vprašanju športne manifestacije in dogodki, se motiv športa prepleta z ostalimi motivi.
Kot smo že omenili, šport zavzema visok položaj na lestvici razlogov turističnih
prihodov v predsezoni in glavni sezoni. Dosežek pa bi bil, če bi se športna turistična
sezona podaljšala na športno turistično leto. Ravno zaradi tega je potrebno težiti k
športnim dogodkom, manifestaciji, kampom za športnike, športnih pripravam, izgradnji
adekvatne športne strukture za aktivnosti na odprtem kot tudi v zaprtih prostorih.

SADRŽAJ
1
UVOD ......................................................................................................................... 1
1.1
Opis problema .................................................................................................... 1
1.2
Namjena i ciljevi ................................................................................................. 2
1.3
Hipoteze ............................................................................................................. 3
1.4
Pretpostavke i ograničenja
................................................................................. 4
1.5
Metode pisanja rada .......................................................................................... 5
2
MOTIVACIJA ZA TURISTIČKI POSJET .......................................................................... 6
2.1
Teorije potreba
................................................................................................... 6
2.2
Teorije turističke motivacije
............................................................................... 8
2.2.1
Ljestvica turističke karijere ......................................................................... 8
2.2.2
Obrasci turističke karijere ........................................................................... 9
2.3
Teorije gurajućih i privlačećih faktora
................................................................ 9
3
SPORTSKI TURIZAM ................................................................................................. 11
3.1
Motivacija u sportskom turizmu ...................................................................... 11
3.2
Turizam i sport kao međufunkcionalne pojave
................................................ 11
3.3
Faktori razvoja turizma i sporta ....................................................................... 13
3.4
Funkcije sporta u turizmu ................................................................................ 13
3.5
Ekonomski učinci sporta u turizmu .................................................................. 14
4
SPORTSKI TURIZAM UMAGA ................................................................................... 16
4.1
Povijest razvoja sporta u Umagu...................................................................... 17
4.2
Organizacija sporta
........................................................................................... 17
4.3
Sportska infrastruktura .................................................................................... 18
4.4
Sportski događaji i manifestacije ..................................................................... 19
4.5
ATP Croatia Open Umag
................................................................................... 21
4.6
SWOT analiza sportskog turizma Umaga ......................................................... 23
4.6.1
Prednosti ................................................................................................... 24
4.6.2
Nedostaci .................................................................................................. 24
4.6.3
Prilike ........................................................................................................ 25
4.6.4
Prijetnje
..................................................................................................... 25
5
ISTRAŽIVANJE MOTIVA ZA POSJET UMAGA ............................................................ 26
5.1
Metoda istraživanja
.......................................................................................... 26

5.2
Izvedba istraživanja .......................................................................................... 26
5.3
Analiza motivacije ............................................................................................ 29
6
RASPRAVA
................................................................................................................ 35
7
ZAKLJUČAK
............................................................................................................... 37
8
LITERATURA I IZVORI ............................................................................................... 39
9
PRILOZI
....................................................................................................................... 1

SADRŽAJ SLIKA
Slika 1: Samoaktualizacija – ideal psihološkog razvoja
..................................................... 7
Slika 2: Dodjela titule Europskog grada sporta za 2018. ................................................ 17
Slika 3: Ustanova za sport Grada Umaga ........................................................................ 19
Slika 4: ATP Croatia Open Umag ..................................................................................... 21
Slika 5: Održavanje ATP Croatia Open turnira u Umagu ................................................ 32
Slika 6: ATP Croatia Open turnir kao motiv za posjet Umaga ........................................ 33
Slika 7: Sportski sadržaj u Umagu ................................................................................... 34
SADRŽAJ TABLICA
Tablica 1: Ljestvica turističke karijere ............................................................................... 8
Tablica 2: Obrasci turističke karijere
................................................................................. 9
Tablica 3: Primjeri gurajućih i privlačećih faktora........................................................... 10
Tablica 4: SWOT analiza sportskog turizma Umaga ....................................................... 22
Tablica 5: Zemlja dolaska ispitanika
................................................................................ 27
Tablica 6: Starosna dob ispitanika .................................................................................. 28
Tablica 7: Motiv posjeta ispitanika ................................................................................. 29
Tablica 8: Sport kao motiv za posjet Umaga
................................................................... 30
Tablica 9: Vrsta sporta kao motiv za posjet Umaga
........................................................ 31

1

1
UVOD
Kao uvod ovog završnog rada želim predstaviti opis problema i ono čime ću se baviti u
ovom radu. Upoznajemo s namjenom pisanja rada i postavljenim ciljevima kao
smjernicama za pisanje. Postavljam četiri hipoteze koje ću na kraju usporediti s
dobivenim rezultatima, a za istraživanje također pretpostavljam određene
pretpostavke i ograničenja kod izvođenja. Za kraj uvoda nabrajam i opisujem metode
kojima se koristim kod pisanja rada, kod teorijskog, tako i kod istraživačkog dijela.
1.1
Opis problema
Prema skupu statističara održanome u Kanadi 1991. godine turizam definiramo kao
skup odnosa i pojava vezanih za aktivnosti osoba koje putuju i borave u mjestima izvan
mjesta svog stalnog boravka, i to neprekidno i najviše do godine dana, radi provođenja
slobodnog vremena, zbog poslovnih i drugih razloga (Čorak, Mikačić i Trezner, 2009,
str. 15).
Sportski se turizam može definirati kao aktivnost sportaša, osoba koje se sportom bave
iz rekreativnih razloga, gledatelja i putnika, koje poduzimaju u mjestima izvan njihovog
uobičajenog mjesta boravka u razdoblju ne duljem od godine dana, radi sudjelovanja u
sportu, praćenju sporta i ostalog odmora motiviranog sportskim i poslovnim razlozima
(UNWTO, 2003).
Za odlazak na putovanje treba nas nešto motivirati. Motivi su polazne točke koje
iniciraju procese odlučivanja te su jezgre ponašanja potrošača i ponašanje u putovanju.
Razumijevanje turističkih motiva važno je ne samo u provedbi djelotvorne tržišne
segmentacije i ciljanja, nego i u oglašavanju i razvoju turističkih destinacija. Osim toga,
studije su pokazale da razumijevanje turističkih motiva može pomoći menadžerima
putovanja da odrede usluge koje turisti zahtijevaju, učinkovito planiraju i organiziraju
turističke događaje, bolje pozicioniraju svoj rad, iniciraju poboljšanja za ponavljanje
posjeta i povećanje prihoda i utvrđivanje prednosti i mogućnosti za zadovoljstvo
turista. Druga svrha je odrediti karakteristike odredišta koje preferiraju turisti. Od
marketinške točke gledišta, ključno je identificirati one atrakcije i atribute odredišta
koje igraju značajnu ulogu u određivanju izbora odredišta. Kao što je navedeno u
prethodnim studijama postoje dokazi o odnosu između opažene privlačnosti odredišta
i odluke turista da posjete to odredište (Shah i Yusof, 2008).
O motivaciji i hijerarhiji potreba govore razni psiholozi poput: Maslowa, 1943.,
Herzbergera, 1999., Vrooma, 1964. i mnogih drugih. Izdvojit ćemo stajalište američkog
psihologa Abrahama Maslowa, koji tvrdi da postoji hijerarhija motiva na kojoj se nalaze
fiziološke potrebe, kao potreba za hranom, vodom, zrakom, zaklonom. Tek kada su te
potrebe zadovoljene, čovjek se može okrenuti zadovoljavanju tzv. pravih ljudskih
potreba, kao što su potreba da se pruži i primi ljubav, potreba za ugledom,
samopoštovanjem i ostvarivanjem svih svojih potencijala. Tek kada je čovjek zdrav,
siguran, voljen i kompetentan u onom čime se bavi, može se usmjeriti na svoje
samoostvarenje ili samoaktualizaciju. Do samoaktualizacije ljudi dolaze u svojoj potrazi
za znanjem, ljepotom, prirodom i ostvarivanjem svih svojih mogućnosti. Prosječan član

2

našeg društva je najčešće djelomično zadovoljan i djelomično nezadovoljan svim
svojim željama. Moramo se čuvati od prelagane sklonosti razdvojiti želje od osnovnih
potreba, tj. napraviti oštru dihotomiju između 'kognitivnih'i 'konativnih' potreba
(Maslow, 1943).
Još od davnih Olimpijskih igara jasno je da su turizam i sport međuzavisne društveno-
ekonomske pojave. Za turizam, kao i za sport, karakteristična je specifična potreba da
se bude aktivan, da se bude drugačiji. Sport, a naročito veliki sportski događaji, još od
antičkih vremena u velikoj mjeri utječu pozitivno, pospješujući ljude na putovanje,
pružajući im aktivno ili pasivno učestvovanje u sportskim događanjima (Bartoluci,
Šindilj i Škorić, 2013).
U Hrvatskoj se sportsko-rekreacijski turizam pojavljuje u obliku natjecateljskog
sportskog turizma, zimskog te ljetnog sportsko-rekreacijskog turizma. Natjecateljski
sportski turizam podrazumijeva sva putovanja radi sudjelovanja u određenim
sportskim natjecanjima, od domaćih do međunarodnih. Zimski sportsko-rekreacijski
turizam predstavlja aktivnosti koje se prvenstveno provode u planinskim zimskim
centrima, ali i na moru te u ruralnom prostoru. Ljetni sportsko-rekreacijski turizam
provodi se na odmoru u destinacijama kroz sportsko-rekreacijske aktivnosti: plivanje,
jedrenje, veslanje, ronjenje, a u planinskim predjelima planinarenje, hodanje i slične
aktivnosti. Najveće mogućnosti za razvoj sportskog turizma u Hrvatskoj pruža tzv. ljetni
sportsko-rekreacijski turizam i to posebno na moru. To je zbog činjenice da Hrvatska
najveći turistički promet ostvaruje upravo u ljetnim mjesecima na moru kada će se i
provesti naše istraživanje (Bartoluci, Šindilj i Škorić, 2013).
Odmor većine ljudi predstavlja kompromis između njihovih višestrukih motivatora.
Umag je upravo mjesto koje kod ljudi može probuditi više različitih motiva, posebno u
ljetnim mjesecima. Grad turistima nudi prekrasno plavo more, sunčane plaže,
povijesnu baštinu, kulturu, gastronomiju, sportske manifestacije i mnogo druge
ponude. Nas zanima koliki postotak, u jednom mediteranskom gradu, zauzima sport
kao motiv turizma, kraj sunca i Jadranskog mora obzirom da je Umag tradicionalno
domaćin mnogih sportskih manifestacija na svjetskoj razini, od kojih svakako valja
izdvojiti teniski turnir ATP Croatia Open, Svjetsko tenisko prvenstvo veterana, Festival
rukometa, 100 milja Istre, Tour of Croatia, nogometne kampove Juventus i Barcelona
te mnoge druge (Grad Umag, 2019).
U ovom diplomskom radu istražujem kakvi su motivi turista za posjet Umaga za vrijeme
sezone u odnosu na predsezonu te koliki postotak među motivima predstavljaju sport i
sportski događaji. Umag se naziva gradom sporta i turizma, stoga želim otkriti zašto je
imenovan tako. U fokusu su sportovi koje Umag nudi, sadrži li sportske događaje koji
privlače turiste u ovu destinaciju te da li su sport i turizam ovoga grada zaista toliko
povezani.
1.2
Namjena i ciljevi
Namjena diplomskog rada je istražiti motive za posjet Umaga i u kolikoj mjeri su
prisutni motivi vezani za sport, gdje naglasak stavljamo na teniski turnir ATP Croatia
Open. Obzirom da je to jedan od najuglednijih sportskih događaja u Umagu i samoj

3

Hrvatskoj, analizirati ću utječe li na pozicioniranje sporta na ljestvici turističkih motiva u
glavnoj sezoni. Rezultatima istraživanja dobivamo uvid u postotak zanimanja za
sportski turizam te moguće nedostatke i prostor za napredovanje kod suradnje između
turističke zajednice, sportskih organizacija te lokalne vlasti. Grad nudi mnogo prednosti
zbog kojih turisti dolaze, poput: blizina granice s Itallijom i Slovenijom, ugodna ljetna
temperatura, položaj na Jadranskoj obali, gradske znamenitosti i još mnogo drugog.
Kako se naziva i „Grad sporta“ želim ispitati li sport ima ulogu u ostvarivanju turističkih
rekorda, osobito zadnjih nekoliko godina.
Glede na teorijski dio cilljevi su nam:

Opisati turističke motive za posjet određene destinacije

Opisati povezanost sporta i turizma

Prikazati grad Umag kao grad sporta i turizma

Opisati ponudu sporta Umaga

Analizirati sportski turizam Umaga
Kod istraživačkog dijela postavljamo sljedeće ciljeve:
 Napraviti kvantitativno istraživanje vezano za motiv sporta kao glavni
motiv posjeta Umaga u tri različita razdoblja
 Utvrditi glavne motive za posjet Umaga za vrijeme glavne sezone
 Utvrditi glavne motive za posjet Umaga za vrijeme predsezone
 Istražiti u kolikoj mjeri se među motivima za posjet Umaga pojavljuju
motivi vezani za sport
 Istražiti u kolikoj mjeri se među motivima za posjet Umaga pojavljuje
motiv posjeta ATP Croatia Open
1.3
Hipoteze
Na temelju definiranog problema istraživanja formiramo sljedeće hipoteze:
Hipoteza 1:
Više od 30% ispitanih je navelo sport kao motiv za turističke dolaske u predsezoni u
Umag zbog održavanja sportskih događaja i vlastitog bavljenja sportom.
Ovom hipotezom želimo utvrditi da u vrijeme predsezone, kada nema sportskih i
rekreativnih događanja, posjetitelji svejedno dolaze u Umag zbog vlastitog sportskog
sudjelovanja.
Hipoteza 2:
Više od 50% ispitanih je navelo sport kao motiv za turističke dolaske u glavnoj sezoni u
Umag zbog posjeta sportskih događaja ali i vlastitog sudjelovanja u sportu.

4

Kao i u prethodnoj hipotezi ova prikazuje da sport predstavlja motiv zbog kojeg turisti
dolaze u Umag usred vrhunca ljetne sezone u ovom mediteranskom gradu, no ovdje su
u motive uključeni i sportski događaji.
Hipoteza 3:
Sudjelovanje na ATP Croatia Umag je glavni motiv posjeta Umaga u vrijeme trajanja
turnira.
ATP Croatia Umag je turnir na svjetskoj razini kojeg posjećuje velik broj igrača i
posjetitelja iz cijelog svijeta te time pozicionira sport kao glavni razlog dolaska turista u
Umag u vrijeme glavne turističke sezone.
Hipoteza 4:
Na ljestvici motiva za posjet Umaga sport se nalazi ispred kulture, a iza sunca i mora u
glavnoj sezoni.
Budući da se Umag nalazi na Jadranskoj obali, turisti ga najviše posjećuju kako bi svoj
godišnji odmor proveli na sunčanoj obali uz more i kupanje, zatim dolazi do interesa za
sportske manifestacije i teniski svjetski poznati turnir te onda tek slijedi zanimanje za
kulturnu baštinu kao razlog za dolazak u grad.
1.4
Pretpostavke i ograničenja
Pretpostavke:
Pretpostavljamo da je sport jedan od motiva za posjet Umaga. Sportska događanja i
manifestacije u današnje vrijeme se obilježavaju na sve posebnije načine, uz mnogo
dodatne ponude kako bi se zainteresirao sve veći broj posjetitelja. Jednako tako sport i
turizam su vrlo dobro razvijeni da postoji širok izbor literature i izvora iz kojih možemo
doznati sekundarne podatke koji su nam potrebni da obradimo izabranu temu.
Također pretpostavljamo da ćemo na gradskoj rivi pronaći dovoljan broj ispitanika za
kvalitetno analiziranje podataka, no smatramo da će najveći broj turista biti za vrijeme
provođenja druge ankete kada se odvija ATP turnir za koji pretpostavljamo da utječe
na povećanje turističkih dolazaka za vrijeme glavne sezone u odnosu na predsezonu.
Naše mišljenje je da su turisti voljni sudjelovati u ispitivanju i pomoći nam pridobiti
primarne podatke, ključne za pisanje ovog rada.
Ograničenja:

Istraživanje provodimo u tri navrata:
1.
u predsezoni, za vrijeme vikenda 01.06.2019. – 02.06.2019.
2.
tijekom sezone u razdoblju 13.07.2019. – 14.07.2019. s obzirom da se
tada odvija svjetski teniski turnir pa možemo dobiti kvalitetne
podatke vezane za naše istraživanje.
3.
u razdoblju 03.08.2019. – 04.08.2019, kada bi bolje opredijelili motive
za cjelokupno razdoblje sezone.

5

Kod svakog anketiranja ograničeni smo da u dva dana na gradskoj rivi Umaga
prikupimo što više ispunjenih upitnika. Ispitivanje smo ograničili samo za punoljetne
osobe, a upitnike samo pitanjima koji nam na kraju kao rezultat daju motiv putovanja
ispitanika.
1.5
Metode pisanja rada
Kod teorijskog dijela rada koristimo se sekundarnim podacima iz znanstvenih i
strukovnih literatura vezanih za turističke motive, gdje predstavljamo motive za posjet
turističke destinacije te motive za posjet Umaga. Zatim opisujemo obilježja sportskog
turizma, a na kraju teorijskog dijela slijedi predstavljanje sportskog turizma Umaga koje
je prikazano kroz povijest razvoja sporta u Umagu, organizacije sporta, sportske
infrastrukture te sportskih događaja i manifestacija. Ti podaci nam pomažu prikazati
stanje turizma i sportskog turizma Umaga.
U praktičnom dijelu istražujemo primarne podatke budući da ne znamo unaprijed
kakvo je stanje sporta kao motiva za posjet Umaga. Provodimo kvantitativno
istraživanje kako bi na temelju broja ispitanika i ponuđenih odgovora mogli analizirati
razliku motiva posjećenosti prije sezone i za vrijeme sezone. Kao metodu prikupljanja
podataka primjenjujemo ispitivanje u obliku upitnika, odnosno ankete. Anketiranje je
posebna metoda prikupljanja podataka, pomoću koje dolazimo do podataka o
stajalištu i mišljenju ispitanika. To je postavljanje točno određenih pitanja određenoj
skupini. Koristimo se anketom jer njome možemo doći do podataka koji su nam inače
nedostupni i zato ispitanici ostatju anonimni. Drugi razlog je jer je ekonomična. Ako
pravilno oblikujemo anketu u kratkom vemenu dolazimo do velikog broja informacija.
Prije oblikovanja pitanja moramo znati što želimo anketom postići i na koji način ćemo
prikupljenje podatke predstaviti. Upitnici su zatvorenog oblika pitanja zbog lakšeg
interpretiranja kasnije. Kod sastavljanja pitanja pazimo na redoslijed pitanja kako bi
ispitanici zadržali interes za ispunjavanje ankete. Koristimo Likertovu ljestvicu za
ispitivanje motiva, a pridobivene rezultate prikazujemo u obliku tablica i grafova.
Prednost Likertove ljestvice je ta što ju je relativno lako konstruirati jer ju može sam
istraživač konstruirati bez problema i nije potrebna pomoć stručnjaka. S druge strane
jednostavna je za primjenu i lako je razumljiva ispitanicima (Marušić i Vranešević,
2001).
Anketiranje se provodi osobno na slučajnim prolaznicima na rivi grada, bez utjecaja na
njihove odgovore. Rivu smo izabrali kao mjesto ispitivanja iz razloga jer u tom dijelu
grada ima najviše turista.
Primjer anketnog upitnika prema već upotrebljenom upitniku preuzetom na službenoj
stranici Turističke zajednice Punat, kao osnova za naš anketni upitnik nalazi se u Prilogu
1. Već postojeći upitnik smo izmijenili i nadopunili našim pitanjima potrebnim u svrhu
istraživanja. Rezultati ankete nisu objavljeni na njihovoj službenoj stranici te ih ne
možemo ukratko predstaviti (Turistička zajednica Punat, 2019).

6

2
MOTIVACIJA ZA TURISTIČKI POSJET
Riječ motivacija latinskog je podrijetla i izvodi se iz glagola movere što znači kretati se.
Motivaciju za putovanje možemo proučavati na dvije različite razine. Jedno je opća
motivacija za putovanjem: nije važno kamo se putuje, samo da se putuje. Drugo je
specifična motivacija za putovanjem koja se odnosi na želju za točno određenim
putovanjem (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 85).
Izrazi motivacija i motivi ne smiju se koristiti sinonimno. Motivi su osnovni pokretači
ponašanja na putovanjima i neovisni su o konkretnoj situaciji. Stoga motivi, kao trajne
dispozicije, mogu dovesti do različitih radnji pod različitim okolnostima. Motivacija je s
druge strane više spoznajna i usmjerena je na specifičnu situaciju ili objekt kao što je
destinacija. Rijetko je samo jedan razlog putovanja, iako jedan motiv može igrati
dominantnu ulogu u putovanju ili je jedna motivacija presudna za odabir odredišta.
Ako nema dominantne motivacije, turisti pokušavaju odabrati destinaciju koja će
obećati zadovoljiti sve motivacije. Za neke, turistička motivacija proizlazi iz dubokih,
psiholoških potreba često neprepoznatih samim turistima, dok drugi izjednačavaju
motivaciju s ciljem putovanja ili izbor odmora (Gammon i Robinson, 2004, str. 222)
Crompton (1979) je osmislio model konceptualizacije uloge i odnosa turista. To
identificira četiri glavne komponente. Prvo, stanje neravnoteže. Drugi dio, odmor od
svakodnevne rutine, koji je zamišljen kao početna otvorena manifestacija neravnoteže.
Treće, tri alternative u ponašanju: ostati kod kuće, otići na opuštajući odmor ili
putovati u druge svrhe poput posjeta prijatelja i rodbine ili odlaska na poslovno
putovanje. Svaki od njih može pružiti predah od rutine. Četvrto, posebni motivi koji
pomažu u određivanju prirode i odredišta opuštanja za odmor ako je to alternativa
odabira. Oni su poredani duž kontinuuma kao primarni ili sociopsihološki ili
kulturološki (Crompton, 1979, str. 414).
Odgovor na pitanje zašto ljudi putuju pokušavaju dati različite teorije. Kako im je cilj
objasniti ponašanje turista nazivamo ih i teorijama turističke motivacije. Najpoznatije
su teorije potreba, teorije gurajućih i privlačećih faktora te model bijega i traganja
(Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 85).
2.1
Teorije potreba
Jedna je od nautjecajnijih teorija u psihologiji Maslowljeva teorija potreba. Brojni
istraživači su u početku objašnjavali turističku motivaciju ovom teorijom, a kasnije je i
prilagodili za područje turizma. Teorija potreba Abrahama Maslowa (1943) utemeljena
je na holističkom pristupu koji najviši domet ljudskih težnji vidi u samoostvarenju.
Potrebe su hijerarhijski uređene tako da se odnos među njima može grafički predočiti
piramidom potreba što vidimo na slici 1.

7

Slika 1: Samoaktualizacija – ideal psihološkog razvoja

Izvor: istrazime.com, 2013
Tek kada su zadovoljene potrebe niže razine, čovjek se može posvetiti zadovoljenju
potreba višeg reda. Na dnu hijerarhije su fiziološke potrebe – one koje zadovoljavaju
preživljavanje: zrak, hrana, piće, eliminacija štetnih tvari i odmor. Kod većine ljudi u
normalnim životnim uvjetima te su potrebe zadovoljene pa nisu vrlo istaknute. Slijede
potrebe za sigurnošću (tjelesna sigurnost, zdravlje) koje se zadovoljavaju kroz prikladno
stanovanje, zdravstvenu, mirovinsku i socijalnu zaštitu. Primjerice u području turizma,
ako čovjek doputuje na svoju destinaciju iz snova, brzo će izgubiti motivaciju ako čuje
da se u tom mjestu proširila neka zarazna bolest ili mu prijeti teroristički napad. Iznad
njih nalazimo skup potreba za ljubavlju i pripadanjem koje se zadovoljavaju sklapanje
prijateljstva, ljubavnih veza, brakom, udruživanjem u religijske zajednice i drugo.
Turistička putovanja omogućuju zadovoljenje ove potrebe, na primjer: možemo
putovati s članovima obitelji, partnerom ili prijateljima, ali isto tako uživati u
upoznavanju novih ljudi na putovanju. Na dužem putovanju može se razviti pripadnost
grupi s kojom putujemo. Potreba za poštovanjem odnosi se na samopoštovanje i
poštovanje koje nam iskazuju drugi radi naših postignuća. Neka specifična putovanja
mogu biti i vrlo zahtjevna pa ljudima daju osjećaj samopoštovanja zato što su u tome
uspjeli, ali i osjećaj da ih i drugi zbog toga poštuju. Turistička putovanja za neke su ljude
izvor statusa, jer su posjetili mjesta koja drugi nisu. Na najvišoj razini hijerarhije nalazi
se potreba za samoaktualizacijom, odnosno samoostvarenjem. Samoostvarenje
uključuje korištenje vlastitih mogućnosti, sposobnosti i talenata, ispunjenje poziva,
sudbine ili životne misije. Prema Maslowu ljudi mogu težiti samoostvarenju tek ako su
prije toga zadovoljili temeljne egzistencijalne i psihološke potrebe (Miljković, Miljković-
Krečar i Rijavec, 2018, str. 86-87).
Možemo izdvojiti i Herzbergovu dvofaktorsku motivacijsku teoriju. Herzberga i njegove
kolege zanimalo je koji čimbenici utječu na odnos zaposlenika prema poslu. Njihova
početna hipoteza istraživanja bila je da se zadovoljstvo i nezadovoljstvo ne mogu
pouzdano mjeriti na istom kontinuumu. Na temelju rezultata zaključili su da postoje

8

dvije različite skupine faktora, odnosno motivatori-faktori zadovoljstva, te higijeničari-
faktori nezadovoljstva. Motivator je svojstven: postignuće, priznanje, samo rad,
odgovornost i napredovanje ili rast; higijeničari su vanjski: politika poduzeća, kontrola,
radni uvjeti, međuljudski odnosi, plaća, položaj i sigurnost posla. Svi čimbenici,
međutim, mogu imati pozitivan i negativan utjecaj na stavove. Možemo zaključiti kako
Herzberg zapravo razvija ideju o obogaćivanju posla i radnih zadataka kao najvažnijeg
motivacijskog faktora (Bahtijarević-Šiber, 1999, str. 564).
2.2
Teorije turističke motivacije
2.2.1 Ljestvica turističke karijere
Pearce i njegovi suradnici razvili su teoriju pod nazivom Ljestvica turističke karijere
(Moscardo i Pearce, 1986; Dann, Nash i Pearce 1988). Ova teorija nastala je na temelju
Pearceovog istraživanja u kojem je primjećeno da stariji turisti navode više pozitivnih
iskustava od mlađih, i da turisti koji češće putuju kao motiv češće navode zadovoljenje
potrebe za samoostvarenjem, pripadnošću i ljubavi. Ova teorija turističkog ponašanja
temelji se na pretpostavci kako se motivacija turista mijenja ovisno o njihovom
dotadašnjem turističkom iskustvu. Naime, kako turisti postaju iskusniji, tako sve više
teže zadovoljiti više psihološke potrebe. Dakle, motivacija za putovanjem dinamična je
i može se mijenjati. Netko tko prvi puta putuje u inozemstvo može biti najviše
zaokupljen svojom sigurnošću i sigurnošću svojih najbližih jer mu je to potpuno novo
iskustvo. Stoga će vjerojatno biti motiviran da putuje u grupi s vodičem te da se ne
odvaja od njih. S druge strane, netko kome su putovanja u inozemstvo uobičajena,
možda će poželjeti da putuje samostalno i druži se s lokalnim ljudima. Općenito, teorija
predviđa da će se sa stjecanjem iskustva u putovanjima turisti kretati prema vrhu
ljestvice (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 89).
Tablica 1: Ljestvica turističke karijere

Ljestvica turističke karijere
5. Samoostvarenje
Ispunjenje snova, razumijevanje
samoga sebe, doživljaj unutarnjeg
mira i ravnoteže
4. Samopoštovanje i razvoj
Razvoj vještina, posebni interesi,
kompetence
3. Odnosi
Iskazivanje pozitivnih osjećaja prema
drugima, održavanje odnosa
2. Sigurnost
Briga za vlastitu sigurnost
1. Opuštanje
Potreba za tjelesnim oporavkom i

9

opuštanje
Izvor: Lee i Pearce, 2005
2.2.2 Obrasci turističke karijere
Kako TLC teorija nije u potpunosti potvrđena istraživanjima, Lee i Pearce (2005) su je
modificirali i usmjerili se na obrasce, a ne na hijerarhiju motiva. U istraživanju u kojem
je sudjelovalo više od 1000 turista oba roda, različite dobi i iz različitih država,
identificirali su 14 takvih obrazaca koje navodimo prema važnosti.
Tablica 2: Obrasci turističke karijere
Najvažniji motivi
Novost, bijeg/opuštanje, jačanje
odnosa

Srednje važni motivi
Unutarnji: samoostvarenje,
samorazvoj
Vanjski: priroda, samorazvoj,
sigurnost odnosa
Najmanje važni motivi
Izolacija, nostalgija, autonomija,
stimulacija, romansa, socijalni status
Izvor: Lee i Pearce, 2005
Neka prethodna istraživanja koja su se bavila navedenim motivima pokazala su da su ti
motivi podjedanko prisutni u svim dobnim skupinama, kao i u različitim kulturama. Kad
su u pitanju dobne razlike, stariji turisti i oni s više iskustva češće preferiraju vanjske
motive, dok su mlađima važniji unutarnji (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018,
str. 90).
2.3
Teorije gurajućih i privlačećih faktora
Većina rasprava o turističkoj motivaciji uglavnom se vrti oko koncepata od "povući" i
"gurnuti". Čimbenici pokretanja odmora su socijalno-psihološki motivi. Čimbenici
povlačenja motivi su više uslijed destinacije, a ne nastajanja isključivo iznutra samog
putnika. U ovom istraživanju, ova posljednja kategorija motiva se nazivaju "kulturnim".
Ovi motivi odražavali su utjecaj odredišta u buđenju. Tradicionalno su motivi guranja
korisni za objašnjenje želja za odlaskom na godišnji odmor dok su motivi za privlačenje
smatrani korisnim objašnjavajući izbor destinacije (Crompton, 1979, str. 410).
Model gurajućih i privlačećih faktora koji su prikazani u Tablici 3., prihvaćaju mnogi
istraživači (Crompton, 1979; Dann, 1977). Osoba može imati neke motive koji su
unutar nje same i koji stvaraju predispoziciju za putovanje (gurajući faktori). Kad je
odluka za putovanjem donesena, ulaze u igru privlačeći faktori, tj. osoba bira
destinaciju za putovanje zbog nekih njenih karakteristika koje su joj posebno privlačne
(Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 91-92).

10

Tablica 3: Primjeri gurajućih i privlačećih faktora
Gurajući (unutrašnji) faktori
Privlačeći (vanjski) faktori
bijeg
plaže
odmor i opuštanje
mjesta za rekreaciju
socijalni status
zabava
zdravlje i tjelesna kondicija
prirodne ljepote
avantura
obiteljsko zajedništvo
socijalna interakcija
šoping
uzbuđenje
parkovi prirode
Izvor: Lee i Pearce, 2005
Crompton (1979) je definirao dvije grupe motiva ljudi koji putuju radi zadovoljstva. To
su sociopsihološki (bijeg odd uobičajene okoline, opuštanje, prestiž, druženje, jačanje
obiteljskih odnosa, regresija) i kulturni motivi (novost, edukacija). Prema Dannovoj
teoriji koja se temelji na sociološkom pristupu (1977) važniji su gurajući faktori koji
uključuju dva temeljna motiva za putovanjima: anomiju i jačanje ega. Anomija
predstavlja želju da izađemo na kraj s osjećajem izoliranosti u svakodnevnom životu,
drugim riječima turist želi od svega pobjeći. S druge strane jačanje ega pretpostavlja da
putujemo jer – jačamo ego (tj. poboljšavamo sliku koju imamo o sebi i koju želimo da
drugi imaju o nama) (Miljković, Miljković-Krečar i Rijavec, 2018, str. 91-92).

11

3
SPORTSKI TURIZAM
Sportski turizam ekonomska je i društvena djelatnost na raskrižju sporta i turizma.
Sportski turizam segment je turističkog tržišta i njegov gospodarski doprinos snažno je
porastao posljednjih desetljeća. Atraktivnost sportskog turizma i njegove vrijednosti
temelje se na antropološkim estetskim eksperimentima sportskih kulturnih pojava
(Pigeassou, 2004, str. 287).
3.1
Motivacija u sportskom turizmu
Prema studijama Gammona i Robinsona (1997) sportski događaji ili aktivnosti koji su
primarno ili sekundarno povezani s turizmom utjecati će na potrošačeve motive.
Naprimjer, ako je osnovna motivacija sportaša u sportu, onda je vjerojatno da će
pokazivati sportske motive iznad turizma i obrnuto ako je turizam bio prioritet nad
sportom. Rezultati studija Bartholomewa, Heberta i Kilpatricka (2005) objašnjavaju da
će profesionalni sportaši sudjelovanjem u organiziranom sportu pokazati različite
motivacije od sudionika koji se bave fizičkom aktivnošću u svrhu vježbanja.
Najznačajniji motivi kod profesionalnih sportaša bili su natjecanje, pripadnost, uživanje
i izazov, dok su motive povezane sa zdravljem i željom za bolji izgled naveli oni koji se
bave vježbanjem. Ovo istraživanje sugerira da je organizirano sudjelovanje u sportu
usko povezano s unutarnjim razlozima, dok motivacija za vježbanjem može biti više
povezana s vanjskim razlozima (Gray, Gould, Hungenber i Stotlar, 2016, str. 84).
Turističke atrakcije najvažnije su za aktivan sportski turizam kao i za sve druge vrste
turizma. Razvoj kulturnog turizma bio bi težak bez spomenika i muzeja, a svojstva i
kvaliteta prirodnog okoliša su od slične važnosti za aktivni sportski turizam. Svojstva
prirodnog okoliša kao što su vremenske prilike i klima, kopneni oblik, hidrosfera,
vegetacija i životinje omogućuju realizaciju planova koji se tiču aktivnog provođenja
vremena. Motivacija koja potiče i daje smjer prema aktivnom odmoru proizlazi iz
nezadovoljnih potreba koje su snažni motivatori. Proizvodi povezani s aktivnim
sportskim turizmom mogu predstavljati ponudu i za stanovnike određene destinacije i
za one izvan destinacije (Ardenska, Kosmala i Tomik, 2017, str. 130).
U slučaju sportskog turizma motivi koji se odnose na sport nadopunjuju opće turističke
motive. Neki motivi za bavljenje sportom mogu se naći i u tipologijama turističke
motivacije, ali postoje i motivi specifični za sportsku domenu. Stoga se s izborom
destinacije turista očekuje složen spoj generičkih turističkih motiva i motivacija vezanih
uz sport. Uz to, svaki sport kojim se turisti žele baviti tijekom putovanja rezultira
specifičnim zahtjevima koji su relevantni u odabiru destinacije (Hannich, Richie i
Woratschek, 2007, str. 1-3).
3.2
 Turizam i sport kao međufunkcionalne pojave
Turizam i sport su dva oblika međusobno povezane djelatnosti. Veza između sporta i
turizma datira od prvih početaka njihova razvoja. Već je u starom Rimu i Grčkoj sport
bio pokretač ljudi na putovanja, u cilju posjete velikim sportskim priredbama. Kasnije je

12

sport u turizmu dobio širu ulogu, čime je stvoren novi odnos između ova dva oblika
(Bartoluci i Relac, 1987, str. 40).
Sport od davnina zauzima važno mjesto u društvenom životu pojedinca, a sukladno
trendovima današnjice koji podrazumijevaju zdrav i aktivan život, potreba pojedinca za
sudjelovanjem u sportu postaje gotovo pa svakodnevica većine. S obzirom da su ova
dva fenomena u mnogočemu zavisna tako je sport postao dijelom turizma i obrnuto.
Sport je u suvremenom turizmu postao ne samo sadržaj boravka, nego je vrlo često i
glavni motiv za putovanja u određene turističke destinacije. Interesi turističke
potražnje na vodećim turističkim tržištima svijeta okreću se sve više prema novim
oblicima odmora koji, osim sunca, mora i pješčanih plaža, nude i nešto drugo
(Končarević, Širić i Trkulja Petković, 2008, str. 395).
Sportske aktivnosti i potraga za avanturom bili su tokom prošlosti značajan motiv za
putovanje. Sport i sportska natjecanja u suvremenom turizmu nemaju samo ulogu
promatranja, nego su oni ujedno važan sadržaj boravka u turističkoj destinaciji u kojem
turisti postaju aktivni sudionici različitih sportova. Iz sportsko-rekreacijske funkcije u
suvremenom turizmu razvija se novi oblik turizma – sportski turizam. Prema
preporukama UNWTO-a (2003) sportski se turizam može definirati kao aktivnost
sportaša, osoba koje se sportom bave iz rekreativnih razloga, gledatelja i putnika, koje
poduzimaju u mjestima izvan njihovog uobičajenog mjesta boravka u razdoblju ne
duljem od godine dana, radi sudjelovanja u sportu, praćenju sporta i ostalog odmora
motiviranog sportskim i poslovnim razlozima. Sport, inače, daje značajan doprinos
razvoju turizma u destinacijama, ne samo direktno, kroz ekonomske učinke, već i u
vidu regeneracije, tj. oživljavanja urbanih cjelina, poboljšanja infrastrukture,
obogaćivanja postojeće ponude i jačanja turističkog imidža. Primarni cilj sportskih
turističkih putovanja je angažiranje u sportskim aktivnostima, u aktivnoj ili pasivnoj
formi. U prvom slučaju putuje se da bi se neposredno bavilo sportom, u drugom da bi
se sport gledao (Rabotić, 2013).
U današnje vrijeme ne postoji točna definicija sportskog turizma već svatko ima svoje
objašnjenje. Kurtzman i Zauhar (2005) problem sportskog turizma opisuju u smislu pet
glavnih proizvoda: atrakcije sportskog turizma, sportska turistička naselja, sportska
krstarenja, sportska turistička putovanja i sportska turistička događanja. Knop i
Standeven (1998) tvrde da sportski turizam treba shvatiti kao dvodimenzionalni
koncept: sport definira kao kulturno iskustvo fizičke aktivnosti i turizam kao kulturno
iskustvo mjesta (Gibson, 1998, str. 45-49).
Nadalje, kao motiv turističkih putovanja u suvremenom turizmu sve se više javlja
sportska rekreacija, kojom se aktivno bave turisti na odmoru. Sportska rekreacija u
pravilu nema natjecateljski ni promatrački karakter. To je sportska aktivnost turista
izabrana po vlastitom izboru, sa svrhom zadovoljavanja potreba za kretanjem, igrom,
aktivnim odmorom i razonodom (Gibson, 2005, str. 133-135).

13

3.3
Faktori razvoja turizma i sporta
Zbog iskonske potrebe turista za igrom, sportom i rekreacijom u turističkim je
mjestima potrebno stvoriti odgovarajuće uvjete za sadržajan aktivan odmor turista
(Bartoluci i Čavlek, 1998, str. 72-73).
U faktore koji jačaju ulogu sporta i rekreacije u turizmu moguće je ubrojiti i subjetivne
faktore, kao što su moda, oponašanje, navike, prestiž i slično. Faktore sportsko
rekreacijske ponude u turizmu čine različiti prirodni i materijalni resursi u obliku
sportskih objekata, borilišta, rekvizita, opreme, koji nadopunjuju receptivne turističke
kapacitete (Bartoluci i Čavlek, 1998, str. 72-73).
Osim faktora potražnje i ponude i kod sporta i rekreacije u turizmu pojavljuju se tzv.
posrednički faktori u obliku turističko-sportskih agencija te sportskih organizacija,
udruga i sl., koje posreduju između potražnje i ponude ovih usluga (Bartoluci i Čavlek,
1998, str. 72-73).
Budući da se sportsko-rekreacijske potrebe većim dijelom zadovoljavaju kao
individualne, a manje kao društvene potrebe, one se, kao i turističke potrebe pretežno
financiraju iz osobne potrošnje, tj. iz dohotka stanovništva. Zato je porast dohotka
stanovnika faktor razvoja sportsko-rekreacijskih aktivnosti (Bartoluci i Čavlek, 1998, str.
72-73).
Slobodno vrijeme je jedan od glavnih faktora razvoja turizma, također i faktor razvoja
sportske rekreacije u turizmu. Posao prestaje biti glavnom preokupacijom u životu,
nego čovjek radi zato da bi mogao sebi osigurati slobodno vrijeme što ispunjenije
doživljajima (Magaš, 2000, str. 32).
3.4
Funkcije sporta u turizmu
Različite funkcije koje povezuju turizam i sport svrstavamo u dvije skupine: društvene
(humanističke) funkcije i ekonomske funkcije. Društvena funkcija turizma jedna je od
osnovnih funkcija turizma jer se odnosi prvenstveno na čovjekovu potrebu da u svom
slobodnom vremenu zadovolji potrebu za odmorom, rekreacijom, upoznavanjem novih
destinacija, kultura, ljudi, običaja itd. U vremenu globalizacije, kada čovjek u utrci za
postignućima i zaradom ima sve manje slobodnog vremena, ono preostalo želi
iskoristiti na zadovoljavanje svojih potreba i na aktivnosti koje će mu povećati razinu
kvalitete života. Upravo ta činjenica dovodi do spoznaje da ponuda „sunca i mora“ više
nije dostatna. Najznačajnije se humanističke vrijednosti turizma ogledaju u
obogaćivanju čovjeka novim spoznajama, doživljajima i aktivnostima (Bartoluci, 2013,
str. 24).
Kao podskupine društvenih funkcija ubrajamo:

Zdravstvenu funkciju
Jedna je od najvažnijih funkcija turizma i sporta u turizmu. Zahvaljujući brojnim
programima sporta i sportske rekreacije pozitivno se utječe na očuvanje i poboljšanje

14

zdravlja turista te se sprečavaju bolesti suvremene civilizacije i unapređuju se
funkcionalne sposobnosti organizma. Zdravstvena funkcija postaje jedan od snažnih
impulsa razvoja turizma budući da se najbolje ostvaruje uz prisutsvo prirodnih
čimbenika (Bartoluci i Čavlek, 1998, str. 73-75).

Odgojno – obrazovnu funkciju
Ova funkcija manifestira se kroz učenje i svladavanje određenih sportskih vještina.
Osim što se povećava obrazovna razina turista stvara se i odgojno djelovanje poput
stvaranja navika za bavljenje različitim sportskim aktivnostima (Bartoluci i Čavlek,
1998, str. 73-75).

Socijalno – političku funkciju
Socijalna funkcija na putovanju i odmoru nastaje zbog međusobnog upoznavanja i
zbližavanja ljudi koji se bave sportsko – rekreacijskim aktivnostima. Za stvaranje
političke funkcije sporta u turizmu zaslužna su vrhunska sportska postignuća kao
sredstvo za promociju pojedinih zemalja u svijetu (Bartoluci i Čavlek, 1998, str. 73-75).
3.5 Ekonomski učinci sporta u turizmu
Sportski turizam javlja se u prvom redu kao turistička aktivnost ekonomskog tipa prije
nego što ga se doživljava kao iskustvo sportske kulture. Može se imati sportsko
iskustvo u svom stambenom okruženju, ali po definiciji, nemoguće je imati turističko
iskustvo u svom kućnom okruženju (Piggeassou, 2004, str. 289).
Prema studijama Bartoluci i Čavlek (1998, str. 75-76) najveći ekonomski učinci stvaraju
se u okviru turističkih organizacija ili sportskih poduzeća za pružanje različitih sportsko-
rekreacijskih usluga:

najam sportskih objekata

korištenje sportskih objekata i opreme

škole učenja različitih sportskih vještina

pripreme za sportaše

sportske igre i različite vrste natjecanja

velike sportske priredbe

sportsko-zabavne atrakcije.
Razlikujemo izravne i posredne ekonomske učinke. Izravni učinci se ostvaruju u
poduzećima vezanim za turizam i sport prodajom sportsko-rekreacijskih usluga.
Ostvaruju se kroz razliku prihoda i troškova sportskih usluga i mjerljivi su u svakoj
turističkoj i sportskoj organizaciji. Posredni ekonomski učinci manifestiraju se kroz
različite vrste turističkog prometa, a stvaraju ih turisti kojima je sport glavni motiv za
turističko putovanje (Bartoluci i Čavlek, 1998, str. 75-76).
Čimbenici kroz koje se manifestiraju posredni ekonomski učinci sporta u turizmu
navode Bartoluci i Čavlek (1998, str. 75-76):

15


motivacija za izbor turističke destinacije

produženje turističke sezone

prevladavanje sezonskog karaktera turizma

povećanje ostale turističke potrošnje

unapređenje raznolikosti i kvalitete turističke ponude

i drugo.

16

4
SPORTSKI TURIZAM UMAGA
Grad Umag je grad na zapadnoj istarskoj obali, na samo 10 km od slovenske granice, a
najzapadnije je mjesto u RH. U Umagu vlada mediteranska klima, a kroz 45 km obale i
zanimljivog zaleđa sintetizira posebitosti čitave regije te daje najbolji uvod u jedan
drugačiji doživljaj Mediterana. Grad Umag je dvojezično područje (hrvatsko-talijansko).
Umag ima ukupno oko 15.700 stanovnika. Popularno je turističko mjesto, prvenstveno
zahvaljujući prirodnim ljepotama i zemljopisnom položaju. Umaška destinacija obiluje
visokokvalitetnim smještajnim objektima, bilo da je riječ o luksuznim ili obiteljski
orijentiranim hotelima, vilama, apartmanima ili ekološki uređenim kampovima (Grad
Umag, 2017).
Najvažnija komparativna prednost razvoja turizma Umaga je u njegovom povoljnom
geografskom položaju. Istarski poluotok smješten na sjevernom dijelu jadranske obale
najbliži je dio Mediterana kojemu gravitira veliki dio srednje Europe, koja predstavlja
glavno emitivno turističko tržište. Ta blizina je vrlo važna za Umag, jer oko 70 %
međunarodnih turista u Hrvatsku dolazi automobilom (Škorić, 2008, str. 74).
Osim što se iz godine u godinu pretvara u sve ugodnije i ljepše mjesto za život, Umag
predstavlja i destinaciju koju sve veći broj turista bira za svoj odmor. Za to je zaslužna
visoka razina uređenosti grada, od hortikulture, plaža, prometnica pa sve do bogate
kulturno-zabavne ponude te vrhunskih ugostiteljskih objekata. Grad ne nudi samo
kvalitetan smještaj, hranu i raznoliku kulturu, već i niz mogućnosti bavljenja aktivnim
odmorom. Osim individualaca koji svaki dan imaju priliku birati kojim će se od brojnih
sportova baviti tijekom svog odmora, tako i sve brojnije organizirane grupe, klubovi i
savezi Umag percipiraju kao neizbježnu destinaciju za svoje pripreme i prvenstva
(iTurizam, 2017).
Grad Umag je proglašen Europskim Gradom sporta za 2018. godinu. Ovu prestižnu
titulu dodjeljuje neprofitna organizacija ACES Europe sa sjedištem u Bruxellesu. Ova
titula mnogo predstavlja za grad Umag, njegov razvoj općenito i sportski turizam u
budućnosti, no ovime Umag ima i mogućnost suradnje s drugim europskim
gradovima,koji nose istu titulu, kao i lakša dostupnost značajnih sredstava iz EU (Grad
Umag, 2017).

17

Slika 2: Dodjela titule Europskog grada sporta za 2018.

Izvor: Google, 2018
4.1
Povijest razvoja sporta u Umagu
Još u doba antike, rimske luke u Savudriji i Umagu, bile su važno mjesto na pomorskoj
karti za prijevoz robe s Istoka na Zapad. Početkom turizma u obližnjoj Savudriji smatra
se 1818. godina kada je izgrađen svjetionik kojeg su posjećivale prve grupe znatiželjnih
posjetitelja. U istom je mjestu, također početkom 20. stoljeća, izgrađeno dječje
odmaralište u kojeg su brojna djeca dolazila "Parenzanom" i kočijama. 1925. godine u
Umagu je osnovano Društvo za gradnju hotela i kupališta što je pomoglo razvoju
turizma sve do razdoblja svjetskih ratova. Iako turizam doživljava kratkotrajni zastoj, u
Umagu je 1926. godine sagrađen hotel "Roma", zatim hoteli "Villa a Mare",
"Miramare" te "Marina" (Colours of Istria, b. d.).
Davne 1887. godine u Umagu je djelovalo Veslačko društvo Adriatico, a u dvadesetim
godinama 20. stoljeća igrao se tenis na teniskom terenu Arrigoni. No, razvoj sporta u
modernom obliku možemo primijetiti nakon 2. svjetskog rata kada se 1946. godine
osnivaju prvi sportski klubovi – nogometni klubovi Savudrija i Juricani. Sport se dalje
razvijao zahvaljujući dolasku mladih profesora tjelesnog odgoja u Umag čime se
pokreće cijeli niz novih sportova. Nakon nogometa osniva se Muška rukometna sekcija
Društva što rezultira povećanju sportskih događaja te razvoju gospodarstva i turizma.
Zaključak je bio kako sinergija sporta i turizma donosi velike učinke za razvoj cijelog
Umaga. Tokom 20. stoljeća održani su brojni događaji u Umagu: boks-meč za titulu
svjetskog prvaka u srednjoj kategoriji, najveće rekreacijsko okupljanje rukometaša u
Jugoslaviji, »Istarska rivijera« u tenisu, Europsko prvenstvo u windsurfingu, 1.
Prvenstvo Republike Hrvatske u odbojci na pijesku, velik broj državnih završnica u
različitim sportovima, biciklističke utrke, konjička natjecanja, Davis Cup natjecanje
između Hrvatske i Britanije i mnogo drugih manifestacija i turnira. Sve to pridonosilo je
Umagu veliki značaj. Bio je prvi satelitski prijenos nekog televizijskog događanja u
Jugoslaviji, »Istarska rivijera« rezultirala je najvećim sportskim događanjem u Hrvatskoj
– ATP Croatia Open teniski turnir, a svaka manifestacija bila je promotor grada Umaga
kao nezaobilazne stanice kada je u pitanju sport. Bogata povijest sporta u Umagu bila
je temelj razvoja sporta u prethodnim godinama, a i poticaj za razvoj sporta u
budućnosti (Lekšan, Radovčić, Šmalc i Zorić, 2018, str. 6-9).

18

4.2
Organizacija sporta
U skladu s propisima Republike Hrvatske potrebe sporta financiraju se iz namjenskih i
nenamjenskih prihoda Grada Umaga, prihoda od obavljanja vlastite djelatnosti
ustanove u sportu te donacija, a to se provodi kroz iduća tri kanala (Lešan, Radovčić,
Šmalc i Zorić, 2018, str. 12-16):

sredstva za financiranje programa i turnira sportskih klubova

sredstva za financiranje održavanja sportske infrastrukture

sredstva za sportske manifestacije.
Gradu je vrlo bitna edukacija članova udruga kao i podizanje svijesti građana o važnosti
volonterizma za cijelu zajednicu. Postizanje ciljeva u razvoju sporta je nemoguće bez
suradnje s raznim sportskim udruženjima i organizacijama iz područja sporta na razini
Istarske županije i Hrvatske, ali i na međunarodnom nivou. Možemo spomenuti
suradnju s Hrvatskim olimpijskim odborom, Hrvatskim rukometnim savezom,
Hrvatskim nogometnim savezom, Hrvatskim odbojkaškim savezom, Hrvatskim karate
savezom, teniskim federacijama ETA, ITF, ATP, biciklističkom unijom UCI i brojnim
drugima. U sportu veliku važnost imaju treneri kojima je za rad u sustavu sporta
neophodno dodatno izobražavanje i licence koje im grad Umag sufinancira kao i 30%
školarine, što nam govori koliko Umag drži do unapređenja kadrovanja (Lekšan,
Radovčić, Šmalc i Zorić, 2018, str. 12-16).
Podjela sportskih aktivnosti (Lekšan, Radovčić, Šmalc i Zorić, 2018, str. 12-16):

sportske aktivnosti u predškolskim ustanovama

sportske aktivnosti u osnovnoškolskim ustanovama

aktivnosti sportskih udruga - rekreacijski i natjecateljski sport (53
sportske udruge)

sport osoba s invaliditetom.
4.3
Sportska infrastruktura
Ustanova za upravljanje, korištenje i održavanje sportskih objekata upravlja sportskom
infrastrukturom Umaga. Grad sadrži tri sportske dvorane: Stella Maris (kapacitet 900
gledatelja), školska dvorana uz Osnovnu školu »Marija i Lina« (kapacitet 1200
gledatelja) i školska dvorana Talijanske osnovne škole »Galileo Galilei.« Najviše je
iskorištena sportska dvorana Osnovne škole koju u prijepodnevnim satima koriste
profesori i učenici u nastavnom procesu, poslije podne su u njoj sportski klubovi, a
navečer sportske udruge koje treniraju za razna natjecanja (Lekšan, Radovčić, Šmalc i
Zorić, 2018, str. 28-30).
Nogometnih igrališta ima deset od kojih je devet s prirodnom travom, a jedan s
umjetnom travom i električnom rasvjetom). Za djecu i mladež, grad Umag je u svim
gradskim i prigradskim četvrtima izgradio male sportske centre s polivalentnim
igralištima s asfaltnom podlogom koja su vrlo važna za opći razvoj sporta. Za građane
treće životne dobi koji su ljubitelji boćanja izgrađen je zadovoljavajući broj prigradskih
boćališta. Sukladno tome, značajan je i broj boćališta (sedam), od kojih četiri imaju i

19

prostorije za igrače i članove boćarskih klubova. Ako govorimo o tenisu koji je vrlo
razvijen sport u Umagu, grad ima 80 teniskih terena od kojih su najvažniji ATP Tennis
Centar u Stella Marisu s 14 terena i Umag Tennis Academy u Katoru s 25 terena. Što se
tiče sportova na pijesku, na mnogim gradskim plažama nalaze se pješčani sportski
tereni dok se na gradskoj plaži u Stella Marisu održavaju i službena natjecanja u beach
volleyu, rukometu i nogometu na pijesku. Grad se može pohvaliti i s jednim od rijetkih
postojećih golf igrališta s 18 rupa u Hrvatskoj, Adriatic golf course. Osim nabrojane
sportske infrastrukture, u Umagu imamo i sportsko-ribolovni plato u umaškoj luci,
jedriličarske platoe u ACI Marini i naselju Moela (Lekšan, Radovčić, Šmalc i Zorić, 2018,
str. 28-30).
Slika 3: Ustanova za sport Grada Umaga

Izvor: Grad Umag, 2019
Sve navedeno, dokaz je uspješnosti svih aktivnosti koje Grad Umag ulaže u kontinuirani
razvoj sporta grada. Sportska infrastruktura i smještajni kapaciteti zadovoljavaju visoke
kriterije organizatora manifestacija, dok uspjesi umaških klubova upućuju na daljnu
motivaciju za razvoj Umaga kao centra sporta. U budućnosti je plan razvijati sport u
dva segmenta: kao sportsku zajednicu i kao sportsku infrastrukturu. Izgradnjom
sportske infrastrukture stvaraju se uvjeti za turizam svih 365 dana u godini (Grad
Umag, 2017).
4.4
Sportski događaji i manifestacije
Temeljni program rada Turističke zajednice Grada Umaga je promocija Umaga kao
poželjne turističke destinacije za sport i aktivni odmor, ali i kao razvoj grada općenito.
To se pokušava postići stvaranjem proizvoda i eventa koji su namijenjeni predsezoni i
postsezoni kako bi se produljila sezona i na ostale mjesece u godini. Ciljevi zajednice su
i motivirajućom ponudom produžiti vrijeme boravka turista, povećati njegovu
potrošnju i navesti ga da se ponovo vrati. Stoga se Umag združio u brend
sjeverozapadne Istre pod nazivom »...u svim bojama Istre« kako bi se promicalo ono
što je turistima važno (Lekšan, Radovčić, Šmalc, Zorić, 2018, str. 21-29):

20

   sport i aktivnosti
   prirodne ljepote, kampovi i opuštajuće aktivnosti
   gourmet i zabava
   čisto more, vrhunski smještaj, wellness i nautički turizam.
Lekšan, Radovčić, Šmalc i Zorić (2008, str. 21-29) izdvajaju sljedeće aktivnosti u čijim
manifestacijama Umag broji velika postignuća.
Tenis

ATP Croatia Open

Davis Cup

Juniorska teniska natjecanja

ITF GMP CUP rang 1

LTA inozemni trening kamp

Tennis PRO Camp Goran Ivanišević
Biciklizam

Giro d'Italia

Istarsko proljeće

Tour of Croatia

Trofej Umaga

Istria Granfondo
Rukomet

sve nacionalne završnice za mlađe uzraste

Final Four Kup Hrvatske

Festival rukometa

Istra Open

Allianz Cup
Nogomet

Kamp za nacionalne reprezentacije

Winter Cup

Istria Cup

Barcelona Escola Soccer Camp

domaćin Juventusovom nogometnom kampu

domaćin Europskom Kupu u australskom nogometu
Karate

Svjetsko Juniorsko Karate Prvenstvo
Košarka

21


Međunarodni Basketball Kamp Umag »B4U«
Ostalo

Ultra- trail World Cup (trail utrka)

Kup 6. svibnja i Kup Slobodana Šoljana (sportski ribolov)

HO!HO!HO! Run (novogodišnja mini maraton utrka u trčanju)

Kup Umaga u rekreacijskoj odbojci

Otvoreno prvenstvo Umaga u veleslalomu (alpsko skijanje)

Sportske igre mladih
Prema Pivčević (2014) manifestacije su stare koliko i čovječanstvo, a suvremeno doba
nije prekinulo čovjekovu vjekovnu potrebu da se druži, natječe, zabavlja, pokazuje,
odnosno da na poseban način obilježi neke važne događaje u životu pojedinca ili
društva.
4.5
ATP Croatia Open Umag
Teniski turnir ATP Croatia Open izdvajamo jer je najveći sportski događaj u Umagu, a
ujedno je i najveći sportski događaj u Hrvatskoj. Povijest turnira počinje 1990. godine
pod imenom Yugoslav Open te je to bilo prvo izdanje turnira u Umagu i jedino takvo
natjecanje u bilo kojoj od komunističkih zemalja početkom 1990-ih. Na prvim
konferencijama za novinare turnir je trebalo predstavljati od njegovih osnova, a danas
znanje o turniru, pa makar i površno, spada u opću kulturu. Croatia Open Umag teniski
je turnir iz ATP World Tour 250 serije. Puni naziv turnira je: Međunarodno prvenstvo
Hrvatske u tenisu - International tennis Championship of Croatia. Glavni stadion
»Goran Ivanišević« teniskog kompleksa u turističkom naselju Stella Marisu svake
godine u mjesecu srpnju postaje dom vrhunskog tenisa za više od pedeset tenisača iz
cijelog svijeta (Croatiaopen, b. d.).
Slika 4: ATP Croatia Open Umag

Izvor: Croatia Times.com, 2019

22

Jubilarno 30. izdanje turnira održano je od 12. do 21. srpnja 2019. godine. Zanimljivost
ove obljetnice je da trideset godina neprekidnog održavanja, svrstava Umag među
najdugovječnije turnire od ustanovljenja ATP Toura. Croatia Open je u čak šest navrata
dobio ATP-ovu Nagradu za izvrsnost, čime su prepoznati napori cjelokupnog
organizacijskog tima za svaki segment turnira. Turnir je dobio i ATP-ovu nagradu
Heritage 2014. godine (Croatiaopen, b. d.).
Osim tenisa, uz turnir se održavaju i drugi zanimljivi sadržaji. Uz vrhunsku organizaciju
pruženo je svakom posjetitelju turnira u Umagu ono nešto zbog čega je Umag
prepoznatljiv u svijetu tenisa – jedinstven doživljaj uživanja u vrhunskom sportu
isprepleten neponovljivim gastronomskim užicima i spektakularnom zabavom, a jedan
od njih je Istria Gourmet Festival. On je svojevrsna gastronomska kulisa umaškog
turnira prepuna bogatih okusa i mirisa Istre, nastala kako bi se što bolje predstavila
ponuda hrane i pića svojstvena ovoj hrvatskoj regiji. Vinske degustacije svake godine
izazovu veliko zanimanje ljubitelja vina te se svake večeri traži mjesto više. Nakon
odabira pobjednika ATP vina godine druženje vinara se nastavlja na njihovim
štandovima ili u Plava Laguna Loungeu. Koncerti velikana domaće, regionalne i svjetske
glazbene scene te pregršt popratnih događanja sastavni su dio umaškog ATP turnira u
večernjim satima (Croatiaopen, b. d.).
Croatia Open s razlogom se povezuje s promocijom Umaga, pogotovo u turističkom
smislu i nastojanju da turistička ponuda ne bude svedena samo na sunce i more.
Tribine u Stella Marisu su tijekom turnira prepune stranaca, slika s igrališta ide u cijeli
svijet, a prisutnost na društvenim mrežama iz godine u godinu bilježi sve veći rast.
Turnir s godinama nastoji postaviti novije i više standarde, ne samo u teniskim
sadržajima, osuvremenjujući cijeli koncept i gradeći ga sviježim akcijama. Bilo da se
radi o predstavljanju gastronomske ponude, izboru najboljih vina i zabavi za
posjetitelje, uvijek je to u interesu cjelokupnog događaja. Dovoljan razlog da se Umag
uvrsti u kalendar događanja koja se ne smiju propustiti (Rihelj, 2012).
4.6
SWOT analiza sportskog turizma Umaga
U ovom dijelu predstavljamo sportski turizam Umaga kroz SWOT analizu koja se sastoji
od prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji. Kroz ovaj instrument dobivamo jasnu sliku
stanja sportskog turizma Umaga.
Tablica 4: SWOT analiza sportskog turizma Umaga
PREDNOSTI
NEDOSTACI

Bogata povijest sporta u gradu

Široka ponuda raznih vrsta
sportova

Kvalitetna i raznolika sportska
infrastruktura

Kvalitetna ponuda smještajnih
kapaciteta za sportaše i posjetitelje

Velika udaljenost od najbližih
bolnica kada su u pitanju ozljede
sportaša

Prevladavaju sezonski radnici
zaposleni u turističkim djelatnostima

Nedostatak marketinga u
sportskom turizmu

23


Napredna promocija sportskog
turizma

Dobra prometna povezanost s
ostalim destinacijama

Povoljni klimatski uvjeti

Prepoznatljivost destinacije

Uništavanje okoliša zbog
prekomjerne izgradnje

Nedostatak pješačke staze

Nedostatak adrenalinskih i
zabavnih parkova
PRILIKE
PRIJETNJE

Izrada strateških projekata za
dobivanje bespovratnih sredstava

Proširenje turističke sezone na
365 dana godišnje

Prenamjena postojećih
objekata u sportsko-turističke

Daljna ulaganja u sportsku
infrastrukturu

Unapređenje kvalitete
sportskih proizvoda i usluga

Mogućnost razvoja srodnih
oblika turizma (zdravstveni)

Smanjenje broja turista zbog
ekonomske krize

Rast konkurencije u Županiji
(sportska infrastruktura)

Terorizam

Spora prilagodba globalnim
trendovima

Ilegalna gradnja smještajnih
kapaciteta

Nezainteresiranost turista za
sportsko-rekreacijskom ponudom

Sve veći zahtjevi turista

Pojedine elemente SWOT-a smo preuzeli sa službene internetske stranice grada
Umaga (Grad Umag, 2017) te ih u daljnem tekstu opširnije predstavljamo.
4.6.1 Prednosti
Možemo reći da povijesna baština određene vrste turizma za njega ima veliki značaj i
daje mu na njegovoj vrijednosti pa tako i povijest sporta današnjem sportskom turizmu
Umaga. Sport na ovom području nosi priču iz 19. stoljeća koja posebno zainteresira
starije generacije turista, jer ih možemo privući uz pravu prezentaciju i dodatno
informiranje. Geografski položaj koji se proteže kroz mediteransku i umjerenu klimu
omogućuje ugodan posjet Umagu tijekom cijele godine, uključujući i zimske i ljetne
aktivnosti. Za turiste je vrlo bitna dobra prometna povezanost, a što se tiče prometnica
možemo se pohvaliti s dvije državne ceste, tri županijske i 6 lokalnih. Grad Umag
prometno je povezan autobusnim linijama s gradovima Istre, primorjem, središnjom
Hrvatskom, Slavonijom te Slovenijom, Italijom i Srbijom. Autobusni kolodvor Umag ima
ukupno 15 polazaka kojima povezuje 18 destinacija. Lučka uprava Umag-Novigrad
omogućava i pomorski promet. Za razvoj sporta vrlo je bitna kvalitetna sportska
infrastruktura i njeno održavanje. Već navedena raznovrsna ponuda sportske
infrastrukture Umaga daje veliku prednost sportašima za daljni razvoj i napredak u čak
24 različita sporta. Kao važnu prednost Umaga glede turizma trebamo ispostaviti
kvalitetnu smještajnu ponudu za sportaše i posjetitelje sportskih aktivnosti. Trenutno
je u funkciji 12 hotela (dva s 5 zvjezdica, osam s 4 zvjezdice, jedan s 3 zvjezdice te
komfor objekt), 3 pansiona, 4 turistička naselja (dva s 4 zvjezdice te 2 s 3 zvjezdice) te 5
kampova (četiri s 4 zvjezdice te 1 s 3 zvjezdice). Ukupno je preko 15.000 ležajeva u
privatnom smještaju. Ove brojke su pokazatelj dugogodišnje tradicije i razvoja turizma

24

grada. Umag se kao sportska destinacija promovira izvrsnim sportskim rezultatima,
održavanjem velikih, čak i svjetskih natjecanja, sudjelovanjem u raznim sportskim
manifestacijama, a razlog najveće prepoznatljivosti možemo izdvojiti svjetski ATP turnir
i titulu Europskog grada sporta 2018. godine.
4.6.2 Nedostaci
Uz sve snage sportskog turizma Umaga, prepoznate su i neki nedostaci. Zbog
ekstremnosti i brzine u sportu nažalost dolazi i do ozljeda, manjih te većih i ozbiljnijih
kada se treba što brže reagirati i sankcionirati ozljedu. Ponekad je potreban i hitni
prijem u bolnicu te bolnička njega sportaša. U Umagu je upravo nedostatak to što je
prva najbliža bolnica udaljena više od 100 kilometara, ne samo zbog sportaša nego i
ostalih građana i turista koji se žele osjećati sigurno. Obzirom da se Umag nalazi na
Jadranskoj obali gdje se sezona obično odvija u ljetnim mjesecima, tako je i većina
zaposlenika prijavljena samo u sezoni. Sezonalnost u poslu djeluje često na loš kadar
osoblja koji su nedovoljno obrazovani za potrebne poslove. Bilo bi učinkovitije za
turizam ako bi bili stalni zaposlenici, jer bi bio brži njegov razvoj zbog uigranog tima
ljudi. Stavka koju građani često izdvoje kao slabost glede turizma je prekomjerna
gradnja objekata i infrastruktura zbog koje dolazi do zagađenja okoliša te gubitka
prirodnih bogatstva. Još jedan nedostatak je nedostatak marketinga u sportskom
turizmu. Umag je većim dijelom prepoznat kao ljetna destinacija zbog ponude lijepih
plaža i povoljne ljetne klime te ljetnih aktivnosti, no glede sportskog turizma nedostaju
marketinške ideje za zimske aktivnosti. Isto tako Umagu nedostaju pješačke staze
nevezane za plaže koje bi turisti koristili za rekreacijsku šetnju, kao i adrenalinski i
zabavni parkovi za ljubitelje adrenalina.
4.6.3 Prilike
Izvrsna prilika za poboljšanje sportskog turizma Umaga bila bi izrada strateških
projekata za dobivanje bespovratnih sredstava iz EU fondova, koja bi omogućila
prenamjenu postojećih objekata u sportsko-turističke, daljna ulaganja u sportsku
infrastrukturu te unapređenje kvalitete proizvoda i usluga. Građani Grada Umaga su
već odavno spoznali sve pogodnosti i učinaka koje sport donosi, od zdravstvenih,
socioloških, pedagoških, do izuzetno značajnih direktnih i indirektnih ekonomskih
efekata, pa se time otvara mogućnost za razvoj ostalih oblika turizma povezanih sa
sportom poput zdravstvenog turizma. Ta vrsta turizma povezivala bi sportski u smislu
rehabilitacije sportaša nakon ozljeda ili za psihičko i duševno opuštanje koje je vrlo
bitno posebno za profesionalne sportaše. Kao najveća prilika nameće se produljenje
sezone na svih 365 dana u godini. To bi bio krajnji rezultat ulaganja u poboljšanje
sportske ponude iz razloga što sport nije usko povezan sa suncem i morem koji su
pokretač ljetne turističke sezone u Umagu, pa sportski turizam ima predispozicije za
razvoj nevezano za ljetne mjesece.
4.6.4 Prijetnje
Za turizam općenito pa tako i sportski turizam poznato je dolazak velikog broja turista i
velik broj odaziva ljudi kod sportske manifestacija, natjecanja i slično. Takve činjenice
nose i rizik od opasnosti, kao na primjer terorizam. Glavni ciljevi terorističkih napada na

25

destinacije uključuju ugrožavanje ekonomije područja, privlačenje međunarodne
javnosti i samopromociju. Prijetnje o napretku sportskog turizma ovog grada ovise i o
turistima i njihovim promjenama u željama, potrebama i mogućnostima. Moguće je da
sportsko – rekreacijska ponuda izgubi popularnost među motivima za putovanje turista
ili obrnuto, da zahtjevi turista postanu toliko visoki da ih pružatelji turističkih usluga
jednostavno ne mogu popratiti. To povezujemo i sa sporom prilagodbom globalnim
trendovima, jer ipak Hrvatska je jedna od posljednih zemalja koja je ušla u Europsku
Uniju, ako se osvrnemo na trendove Europe. Ekonomska kriza i recesija negativno se
odražavaju na sve gospodarske djelatnosti pa tako i na turizam. Smanjenje dohotka u
turističkim destinacijama utjecalo bi na smanjenje obujma turističke potražnje pa tako i
na pad turističke potrošnje u Umagu. Pod prijetnju za sportski turizam možemo
nabrojiti i moguću gradnju ilegalnih smještajnih kapaciteta, što bi se kasnije negativno
odrazilo na razvoj turizma zbog gradskog proračuna, medijske popraćenosti i ostalog.
Umagu također može zaprijetiti razvoj sportskog turizma ostalih istarskih gradova koji
samom svojom kulturnom i prirodnom baštinom predstavljaju konkurenciju.

26

5
ISTRAŽIVANJE MOTIVA ZA POSJET UMAGA
U istraživačkom dijelu kroz opisane metode i izvedbu istraživanja, predstavljamo
dobivene rezultate naše ankete. Kroz analizu rezultata prikazujemo razliku dobivenih
podataka kroz tri razdoblja.
5.1
Metoda istraživanja
Ranije je već spomenuto kako se koristimo se kvantitativnim istraživanjem, gdje smo
na početku postavili hipoteze koje, zajedno sa teorijom, provjeravamo tijekom
istraživanja. Za instrument istraživanja smo izabrali anketni upitnik. Ova metoda je vrlo
učinkovita i efikasna jer u kratkom vremenu dolazimo do podataka o stajalištu i
mišljenju ispitanika koji su nam inače nedostupni. Anketa je sastavljena od osam
kratkih pitanja, a također ima i ponuđene odgovore radi bržeg i lakšeg provođenja
ankete. Anketni upitnik smo formirali tako što smo za početak željeli saznati starosnu
dob i državu iz koje posjetitelji dolaze, zatim nas zanima koji je njihov motiv dolaska pa
se fokusiramo na sport kao motiv te na kraju direktno na ATP Croatia Open kao
svjetsko sportsko natjecanje.
Istraživanje se provodi u tri navrata iz razloga što unaprijed znamo da broj turista ovisi
o sezonskom periodu destinacije pa da dobijemo što više podataka o sportu kao
motivu za posjet Umaga. Sva tri dijela istraživanja provedena su na slučajnim
prolaznicima za vrijeme vikenda na gradskoj rivi Umaga. Odlučili smo se kod svakog
anketiranja ispitati sto prolaznika jer smatramo da je to primjeren broj za dobivanje
kvalitetnih podataka.
Kao zadnju metodu koristimo tablice i grafove za prikaz dobivenih rezultata koje zatim
detaljnije interpretiramo. Kroz tablice i grafove možemo jasno vidjeti i usporediti
rezultate tokom tri dijela istraživanja.
5.2
Izvedba istraživanja
Sva tri dijela istraživanja izvodili smo u dva dana. Prvo anketiranje provedeno je u
predsezoni, za vrijeme vikenda 01.06.2019. – 02.06.2019. godine. Kao i očekivano za
predsezonu u odnosu na glavnu sezonu, bilo je nešto manje ljudi na rivi te je cijeli
proces ankete trajao najduže. Drugo razdoblje za provedbu ankete izabrano je u
periodu od 13.07.2019. – 14.07.2019. s obzirom da se tada u Umagu odvija svjetski
teniski turnir pa smo mogli dobiti kvalitetne podatke vezane za naše istraživanje. Zadnji
dio proveli smo 03.08.2019. – 04.08.2019., kada ne traje svjetsko sportsko natjecanje
kao u prvom dijelu sezone, pa se može bolje opredijeliti motive. Prolaznici nisu bili
toliko susretljivi i raspoloženi za anketu kao u prva dva dijela jer je to period godišnjih
odmora kada turisti žele opuštanje bez dodatnih obaveza. Sa strancima smo
komunicirali na engleskom jeziku i dodatno im objasnili anketna pitanja u slučaju
nejasnoća. Glede na sva tri termina istraživanja nejasnoća je bilo vrlo malo. Strani
ispitanici eventualno nisu u potpunosti razumijeli sav prijevod na engleskom jeziku.

27

U daljnem tekstu prikazujemo dobivene rezultate naše ankete te ih analiziramo sa
svrhom dobivanja konkretnog pozicioniranja sporta kao motiva za posjet Umaga. O
rezultatima ćemo govoriti u postocima, radi lakše statistike podataka, pa su tako i
izraženi u tablicama i grafovima.
Tablica 5: Zemlja dolaska ispitanika

Država
dolaska

Predsezona
Održavanje
ATP Croatia
Open turnira

Glavna
sezona
Hrvatska
33%
15%
21%
Slovenija
6%
16%
12%
Italija
20%
13%
25%
Austrija
13%
20%
6%
Mađarska
0%
4%
5%
Njemačka
26%
22%
29%
Češka
2%
6%
0%
Poljska
0%
3%
2%
Engleska
0%
2%
0%

Napomena: n=100, n=%

U Tablici 5 smjestili smo podatke dobivene kao odgovore na prvo pitanje naše ankete u
kojem nas je zanimalo iz koje zemlje dolaze naši ispitanici. Smatramo to pitanje bitnim
za ovo istraživanje jer njime otkrivamo koji turisti najviše posjećuju Umag. Glede na
predsezonu, najviši postotak u iznosu od 33% činilo je domaćih posjetitelja. Taj
podatak je prema našim očekivanjima jer smatramo da razdoblje 01.06.-02.06.
predstavlja termin u predsezoni Umaga i Jadranske obale koje većinu stranih turista ne
privlači za posjet. Zatim ih slijede Njemci koji čine 26% posjetitelja što je skoro jedna
trećina, ali nas ne iznenađuje obzirom da su Njemci brojan narod s, možemo reći,
visokim standardnim uvjetima te im naše cijene ne predstavljaju prepreku za možda
dva ili više putovanja u godini. Susjedna država Italija čini 20% ispitanika što nam se čini
prihvatljivo budući da je Umag hrvatsko – talijanski grad. Prate ih Austrijanci s 13%,
Slovenci sa 6% i Česi od 2% ispitanika. Obzirom na predsezonu i prilično rani datum
dobiveni podaci su otprilike prema očekivanjima, osim što smo mislili da više Slovenaca
posjećuje jer se Umag nalazi blizu same granice sa Slovenijom.

28

Drugi dio istraživanja proveden u vrijeme samog održavanja ATP Croatia Open turnira.
Osim što je već doba glavne sezone i teniski turnir je na svjetskoj razini očekivali smo
mnogo više stranih turista nego domaćih, što se i potvrdilo. Postotak domaćih
ispitanika pao je na peto mjesto s 15% dok je mala razlika između Njemaca,
Austrijanaca, Talijana i Slovenaca, kao što možemo i vidjeti u Tablici 5. U ovom
razdoblju susreli smo i nekoliko posjetitelja iz Mađarske, Češke, Poljske, pa čak i
Engleske. Većina onih koji su došli bodriti natjecatelje iz svoje zemlje produžili su
boravak u Umagu i iskoristili odmor u osunčanim plažama.
Vikend u periodu 03.08.-04.08. je vrijeme kada većina Hrvata ide na godišnji odmor
isto kao stranci. Anketa je pokazala najveći postotak Njemaca od 29%, na drugom
mjestu 25% Talijana, a tek na trećem mjestu nalazi se 21% Hrvata. Naše mišljenje je da
je to dobar podatak, jer je Umag prema tome u velikom broju prepoznat od stranih
turista. Nakon Hrvata slijede ispitanici iz obližnjih država poput susjedne Slovenije,
Austrije, Madžarske i Poljske.
Tablica 6: Starosna dob ispitanika

Starosna
dob

Predsezona
Održavanje
ATP Croatia
Open turnira

Glavna
sezona
18 – 25
godina
4%
33%
14%
26 – 35
godina
13%
41%
23%
36 – 45
godina
15%
16%
29%
46 – 55
godina
28%
5%
17%
56 – 65
godina
35%
3%
10%
više od 65
godina
5%
2%
7%

Napomena: n=100, n=%

Kao iduće pitanje zanimalo nas je koja populacija najviše posjećuje Umag. Ovo je
zatvoreni oblik pitanja s već ponuđenim odgovorima gdje ispitanici sami biraju odgovor
prema onome što odgovara njihovom stajalištu. U predsezoni najveći dio posjetitelja
od 35% je bio iznad 56 a ispod 65 godina. Te se redoslijed, kao što vidimo u Tablici 6,
smanjuje od starije populacije prema mlađoj. Smatramo da osobe starije životne dobi

29

Umag posjećuju u predsezoni iz više razloga: manje su gužve nego u vrijeme glavne
sezone, temperature početkom lipnja još nisu tako visoke, cijene su pristupačnije
njihovim plaćama/mirovinama i tako dalje. Za vrijeme održavanja ATP Croatia Open
turnira statistika se mijenja. Skoro pola ispitanika, njih 41% čine osobe starije od 26
godina i mlađe od 35 godina, iza kojih stoji 33% osoba starijih od 18 i mlađih od 25
godina. U ovom vremenskom periodu posjetitelji stariji od 46 godina čine ispod 10%
naših ispitanika. U obzir moramo uzeti da glavna sezona već traje, da se održava
svjetsko sportsko natjecanje i da sada veću motivaciju za posjet imaju mladi. Početkom
kolovoza se razlika između mlađih i starijih posjetitelja otprilike izjednačava. Trenutno
se ne održava nikakvo sportsko natjecanje pa možemo zaključiti da je ovo period kada
većina posjetitelja od mladih do starih dolazi iskoristiti godišnji odmor prema raznim
motivima.
5.3
Analiza motivacije
Tablica 7: Motiv posjeta ispitanika

Motiv posjeta

Predsezona
Održavanje
ATP Croatia
Open turnira

Glavna
sezona
Posao
7%
5%
2%
Posjet obitelji
2%
3%
6%
Preporuka
2%
0%
0%
Sunce i more
33%
35%
53%
Kulturni sadržaj
15%
0%
5%
Sportski sadržaj
5%
42%
13%
Zdravstveni
sadržaj
12%
0%
3%
Zabava i novi
doživljaj
10%
6%
10%
Gastronomija
14%
10%
8%
Ostalo
0%
0%
0%

Napomena: n=100, n=%

30

U Tablici 7 analiziramo podatke vezane za motive posjeta Umagu od strane naših
ispitanika. Ovo je također bio zatvoreni oblik pitanja gdje su ispitanici odabrali motiv
svog dolaska između ponuđenih odgovora. Kod motiva posao vrlo je malo označenih
odgovora, najviše u iznosu 7% dolaze u predsezoni, 5% za vrijeme ATP Croatia Open-a i
samo 2% u glavnoj sezoni. Obitelji se posjećuju najviše u vrijeme glavne sezone gdje je
postotak isto mali u iznosu 6%. Motiv s najmanjim postotkom od 2% je preporuka
drugih i to je jedino odgovoreno u predsezoni. Sunce i more pridobili su najviše
odgovora u odnosu na ostale motive. 33% ispitanika odgovara u predsezoni, 35% za
vrijeme održavanja ATP-a i 53% u glavnoj sezoni, što je i više od polovice odgovora u
glavnoj sezoni. Glede na kulturu posjetitelji su tokom srpnja i kolovoza slabo
zainteresirani, dok u vrijeme predsezone 15% dolazi zbog kulturnih sadržaja. Što se tiče
sporta kao motiva za posjet Umaga najviše ispitanika brojimo u vrijeme održavanja
svjetskog teniskog turnira, skoro pola, njih 42%. Predsezona predstavlja 5% posjetitelja
s motivom sporta za dolazak, a glavna sezona 13%. Prelazimo na motiv zdravstveni
sadržaj čiji rezultati pokazuju da u srpnju nitko od ispitanika nije došao radi kurativnog
ili preventivnog liječenja, u kolovozu samo 3% dok za vrijeme predsezone 12% ljudi
posjećuje Umag iz zdravstvenih razloga. Idući motiv je motiv zabave i novog doživljaja
za koji možemo reći da se ne separira uvijek samostalno nego je u vezi i s drugim
motivima. Ne definiraju svi svoje motive na isti način, pa je konkretno motiv zabave i
novog doživljaja u predsezoni i glavnoj sezoni odgovorilo jednako ispitanika, njih 10%
je potvrdilo ovaj odgovor. U glavnoj sezoni, ali u srpnju, postotak je bio manji sa 6% i
mislimo kako utjecaj na to svakako ima veća zainteresiranost za sunce i more i sport.
Dolazimo do gastronomije koju je kao motiv svog posjeta Umagu najviše ljudi izabralo
u predsezoni. U iduća dva ispitivanja rezultati pokazuju 10% i 8% što i nije velika razlika
u odnosu na predsezonu.
Tablica 8: Sport kao motiv za posjet Umaga

Posjećenost

Predsezona
Održavanje
ATP Croatia
Open turnira

Glavna
sezona
Uvijek
3%
7%
6%
Često
7%
25%
20%
Ponekad
43%
52%
38%
Rijetko
24%
9%
14%
Nikad
13%
7%
22%

Napomena: n=100, n=%

U dosadašnjim pitanjima našeg anketnog upitnika upoznali smo se s ispitanicima tako
što smo saznali iz kojih zemalja dolaze, koje su životne dobi te koji motivi ih privlače za

31

dolazak u ovaj mediteranski grad. Od četvrtog pitanja prelazimo konkretnije na sport
kao motiv za posjet Umaga.
Pod pitanjem »Posjećujete li Umag kada su u pitanju sportski događaji i
manifestacije?« odgovore prikazujemo u Tablici 8. Rekli bismo da predsezona nije baš
popularna po pitanju sporta. Iz prijašnjih dobivenih podataka znamo da je većina
ispitanika bila starije životne dobi, rezultati iz Tablice 8 nekako odgovaraju tome.
Najviše odabira bilo je kod odgovora »ponekad« no naše mišljenje je da je vrlo mala
razlika između često, ponekad i rijetko te da je većina neodlučnih iz tog razloga izabrala
baš taj odgovor. Na kraju je često izabralo 7% a rijetko 24% ispitanika. Samo 3% bilo je
onih koji uvijek posjećuju Umag zbog sporta što nam se čini malo, a 13% onih koji nikad
ne dolaze zbog sporta što i nije tako velik broj. U vrijeme održavanja ATP Croatia Open
turnira postotak onih koji dolaze zbog sporta se povećava pa je tako odgovor »uvijek« s
3% porasao na 7%, a odgovor »često« s 7% na 25%. Čak malo više od pola ispitanika
odgovara da ponekad dolaze u Umag iz sportskih razloga što je opet povećanje u
odnosu na predsezonu. Onih koji dolaze rijetko i nikad je duplo manje. Mislimo da
nema sumnje nego da je ATP Croatia Open razlog zašto se postotak ljubitelja sporta u
vikendu 13.07.-14.07. povećao u odnosu na predsezonu. Kao i u prijašnja dva dijela
istraživanja tako i u zadnjem, u glavnoj sezoni, najviše je onih koji ponekad dolaze u
Umag zbog sporta a to je 38%, svejedno manje u odnosu na prva dva dijela. Često ih
dolazi 20% što je samo 5% manje nego za vrijeme svjetskog sportskog događaja, a onih
koji dolaze uvijek postotak pada za samo 1% i to je zapravo dobar rezultat jer vidimo
da turisti ne ovise samo o jednom konkretnom događaju. S druge strane 22% ispitanika
se izjasnilo da nikad ne posjećuju Umag zbog sporta što je manje od onih koji su
odabrali odgovor »rijetko«, njih 14%.
Tablica 9: Vrsta sporta kao motiv za posjet Umaga

Vrsta sporta

Predsezona
Održavanje
ATP Croatia
Open turnira

Glavna
sezona
Nogomet
2%
0%
1%
Rukomet
0%
0%
0%
Tenis
3%
42%
5%
Odbojka
0%
0%
4%
Vaterpolo
0%
0%
3%
Ostalo
0%
0%
0%

Napomena: n=100, n=%

32

Peto pitanje glasilo je: »Da li dolazite u Umag radi sporta? Ako da, zbog kojeg?« Kao što
vidimo u Tablici 9 predsezona je jako slaba po tom pitanju. Petero ispitanika je sport
bio motiv za posjet od kojih je dvoje došlo zbog nogometa, a troje zbog tenisa. Kod
drugog anketiranja gotovo pola ispitanika, odnosno 42% posjetilo je Umag upravo radi
ATP Croatia Open turnira. Turnir na svjetskoj razini u Umagu predstavlja veliku
sportsku manifestaciju koja privlači interes brojnih posjetitelja, pa gradska uprava i
građani Umaga mogu biti ponosni na ovaj događaj. U vrijeme glavne sezone kada
nema nikakvih većih sportskih događanja broj posjetitelja s motivom sporta se ponovo
smanjuje, iako ih najviše dolazi opet upravo zbog tenisa, njih 5%. Mali postotak od 4%
je došao radi odbojke i to one na pijesku, 3% zbog vaterpola i samo 1% zbog
nogometa. Kao što vidimo interesa za rukomet nema uopće, dok su i za sport u vrijeme
sezone motivacije vrlo male.
Slika 5: Održavanje ATP Croatia Open turnira u Umagu

Slika 5 nam pokazuje podatke o tome da li su ispitanici upoznati s time da se svjetski
teniski turnir ATP održava u Umagu. Moguća su bila dva odgovora: »Da« ili »Ne«.
Rezultat iz predsezone nas je iznenadio, jer nismo očekivali toliko visok postotak od
82% ljudi koji su upoznati s održavanjem teniskog turnira. U Tablici 6 smo vidjeli da je
to period kada je većina posjetitelja bila starije životne dobi, a naše mišljenje je da nisu
dovoljno upućeni u sport i sportska događanja Umaga, posebno strani turisti te
početkom lipnja još nema nikakvih oglašavanja i plakata kao promocije u gradu. Za
samo vrijeme održavanja ATP Croatia Open-a nisu svi znali da je u gradu u kojem
provode svoje vrijeme poznati turnir na koji dolaze natjecatelji i posjetitelji iz cijelog
svijeta. Taj dio iznosi 6% i svih 6% su bili strani turisti koji nisu informirani o turniru,
nisu ljubitelji tenisa i nisu došli iz nikakvih sportskih razloga u Umag. Slaba
informiranost nam se čini nemoguća budući da je grad prepun promocija o događaju, u
obliku plakata, putokaza, pojačanog prometnog osiguranja, povećanog broja turista,
ljudi gradskom rivom prolaze odjeveni u tenisku opremu i još mnogo drugih znakova
koji upućuju na sportsko događanje. Ako pogledamo glavnu sezonu s 87% slučajnih
82%
94%
87%
18%
6%
13%
0
10
20
30
40
50
60
70
80
90
100
Predsezona
Održavanje ATP Croatia Open
turnira
Glavna sezona
Broj ispitanikia u postocima
Vrijeme ispitivanja
Da.
Ne.

33

domaćih i stranih prolaznika koji znaju za održavanje ATP Croatia Open turnira u
Umagu ne zabrinjava nas ostalih 13%. Jasno je da je u pitanju glavna sezona s
masovnim turizmom kada je mnogo različitih motiva putovanja. Neki su možda prvi
puta u ovom gradu i tek ga istražuju i bez ikakvog interesa za sport, pa ako i jesu čuli ili
vidjeli nešto o ovom događaju nisu ni doživjeli. Smatramo da Umag s ovakvim
rezultatom može biti svakako ponosan.
Slika 6: ATP Croatia Open turnir kao motiv za posjet Umaga

Nakon što smo analizirali koliko naših ispitanika zna da se ATP Croatia Open održava u
Umagu provjeravamo koliko ih navodi ovaj turnir kao glavni razlog posjeta gradu, a
rezultate prikazujemo Slikom 6. Kod prvog ispitivanja u vrijeme predsezone 4%
ispitanika odgovorilo je kako se planira vratiti u srpnju u Umag da bi mogli prisustvovati
ovom događaju. U ovom grafu potvrđuju se naša nagađanja iz Tablice 7 da su svi
ispitanici koji su u vrijeme održavanja ATP turnira naveli sport kao motiv svog dolaska
došli upravo zbog tog turnira. Opet govorimo kako je to skoro pola posto ispitanika
naše ankete čime tenis predstavlja prepoznatljivost Umaga u sportskom turizmu. U
trećem dijelu ispitivanja 7% ispitanika se nakon turnira ponovo vratilo u Umag ili
produžilo svoj boravak u ovom gradu gdje su kao motiv navodili sunce i more za
nastavak svog boravka. Osvrnemo li se na ovo pitanje nakon dobivenih rezultata naše
stajalište o svjetskom teniskom turniru u Umagu je da ima velik i bitan značaj u turizmu
grada kao i gospodarskom smislu.

4%
42%
7%
96%
58%
93%
0
10
20
30
40
50
60
70
80
90
100
Predsezona
Održavanje ATP Croatia Open
turnira
Glavna sezona
Broj ispitanika u postocima
Vrijeme ispitivanja
Da
Ne

34

Slika 7: Sportski sadržaj u Umagu

Zadnje pitanje je glasilo: »Da li po Vašem mišljenju Umag nudi dovoljno sportske
ponude za turiste?« Ovo pitanje uvrstili smo u naš anketni upitnik jer smatramo da je
najbitnije zadovoljstvo i mišljenje turista te da je gost uvijek u pravu. Na njihovim
pohvalama i kritikama se gradi daljna budućnost neke destinacije. Ako okvirno
pogledamo Sliku 7 možemo reći da je većina ispitanika neodlučna što se tiče ovog
odgovora. Razlog tome je možda preslaba informiranost o sportskim događanjima i
manifestacijama ili premala zainteresiranost posjetitelja. Jedino je kod drugog
ispitivanja najviši postotak preuzeo prvi mogući odgovor da Umag nudi sasvim
dovoljno sportskog sadržaja. Uzmemo li u obzir da je to period ljetne sezone kada je
Umag posjećivalo mnogo ljubitelja sporta i sportskih aktivnosti objašnjavamo zašto je
baš taj odgovor imao postotak od 56%. U poglavlju 4 Sportski turizam Umaga naveli
smo kako je organiziran sport, sportske infrastrukture te događaje i manifestacije koji
se održavaju u Umagu no većina tih sadržaja je u obliku natjecanja gdje se natječu
profesionalni sportaši a turisti imaju ulogu gledatelja. Ako gledamo onu stranu da bi se
ponuda sportske ponude za turiste trebala obogatiti smatramo da bi trebalo ići u tom
smjeru da i turisti imaju mogućnost uključiti se u sportske aktivnosti.

32%
56%
37%
61%
39%
53%
7%
5%
10%
0
10
20
30
40
50
60
70
Predsezona
Održavanje ATP Croatia Open
turnira
Glavna sezona
Broj ispitanika u postocima
Vrijeme ispitivanja
Da, sasvim dovoljno.
Ne mogu se odlučiti.
Ne, trebalo bi obogatiti ponudu.

35

6
RASPRAVA
Turizam je jedna od najbrže rastućih djelatnosti. Osluškivanjem želja i potreba
modernog društva sport je postao važan čimbenik boravka u nekoj destinaciji, a
sportski turizam specifičan oblik potražnje. Prema rezultatima anketnog upitnika
sportski turizam se u Umagu odvija ovisno o toku sezone.
Osvrnemo li se na primarne podatke našeg istraživanja u predsezoni vidimo da su u to
vrijeme najviše Umag posjećivale osobe starije životne dobi, a vodeći motivi uz sunce i
more su kulturni i zdravstveni sadržaji što je nekako i povezano s interesima osoba
starijih od 56 godina. Taj podatak vežemo za Istarske toplice u koje mnogo ljudi,
osobito oni starije životne dobi, dolaze izliječiti bolove u kostima i mišićima ili opuštati
se u nekim od ostalih zdravstvenih ponuda. Za sport možemo reći da nije popularan u
ovom dijelu godine. Ispitanici tvrde kako ni inače baš ne posjećuju Umag zbog sporta te
se ni sami ne mogu odlučiti da li grad nudi dovoljno sportskog sadržaja no gotovo tri
četvrtine je upoznato da se svjetski teniski turnir održava u Umagu za što je sigurno
zaslužna dobra promocija.
Uz predsezonu vežemo Hipotezu 1: »Više od 30% ispitanih je navelo sport kao motiv za
turističke dolaske u predsezoni u Umag zbog održavanja sportskih događaja i vlastitog
bavljenja sportom.« Hipoteza 1 nije u skladu s dobivenim podacima, obzirom da je
samo 5% ispitanika navelo sport kao motiv posjeta. To izgleda vrlo mali postotak i
smatramo da Umag treba poraditi na turističkoj sportskoj ponudi i izvan glavne sezone
budući da ima dovoljno potencijala s obzirom na sportske infrastrukture i sportske
udruge te dobru prometnu povezanost s ostalim gradovima u Hrvatskoj i izvan nje.
U drugom dijelu istraživanja rezultati se mijenjaju u odnosu na predsezonu. Većinu
naših slučajnih ispitanika predstavljaju mladi od 18 do 35 godina a glavni motiv posjeta
predstavlja sport. Ljubitelji sporta smatraju da je Umag grad koji pruža dovoljno
sportske ponude za aktivne i pasivne sportaše. Vidimo iz Slike 6 kako je upravo turnir
glavni razlog njihova posjeta te vidimo koliki učinak ima ovakav sportski događaj na
sportski turizam i turizam Umaga općenito. Osim u vrijeme održavanja svjetskog
sportskog natjecanja rezultati pokazuju da su turisti i općenito zainteresirani za sport u
Umagu.
Osim toga, time ne možemo zanemariti i Hipotezu 3 da je sudjelovanje na ATP Croatia
Umagu glavni motiv posjeta Umaga u vrijeme trajanja turnira. U Tablici 7 sport je u
drugom ispitivanju dobio najviše odgovora od 42%, a u Slici 6 smo uspostavili da je svih
42% Umag posjetilo zbog sudjelovanja na teniskom turniru.
Za vrijeme glavne sezone u Umagu kada u tijeku nije nikakvo sportsko događanje
postotak turista motiviranih sportom pada na 13% a više od pola označava sunce i
more za svoj motiv putovanja u Umag. To su osobe između 26 i 45 godina. Po našim
pretpostavkama kao i ranije u tekstu posjetitelji ovaj motiv kombiniraju s godišnjim
odmorom i ostalim motivima. Zainteresiranost za sport općenito se smanjuje no i dalje
je veća nego što je bila u predsezoni.

36

U Tablici 7 možemo prokomentirati Hipotezu 2 koja se prema dobivenim rezultatima
ne može odbiti. Hipoteza 2 glasi: »Više od 50% ispitanih je navelo sport kao motiv za
turističke dolaske u glavnoj sezoni u Umag zbog posjeta sportskih događaja ali i
vlastitog sudjelovanja u sportu.« Ako zbrojimo postotke iz srpnja i kolovoza, koji čine
glavnu sezonu Jadranske obale, dobivamo 55% ispitanika koji su posjetili Umag iz
sportskih razloga. Također se nadovezujemo na Hipotezu 4 koja je postavljena u
sljedećem obliku: »Na ljestvici motiva za posjet Umaga sport se nalazi ispred kulture, a
iza sunca i mora u glavnoj sezoni.« Prema podacima ova hipoteza se ispostavila
točnom. Ispitanici su u vrijeme glavne sezone ipak više motivirani za opuštanje u suncu
i moru nego što ih privlači sportska ponuda Umaga. Jasno je da ove podatke rezultira
to što je Umag smješten na Jadranskoj obali, pogodan geografski smještaj u odnosu na
susjedne države, ugodna klima te interes turista da svoje slobodno vrijeme provode uz
more. Dok s druge strane više je onih koji će prije izabrati sportski sadržaj nego kulturni
za posjet Umaga. Kao što smo već upoznati s time da je Umag poznati mediteranski
grad i činjenica je da Jadransko more predstavlja najveću prednost kod turista.
Sličnosti koje uočavamo između primarnih i sekundarnih podataka su te da velik broj
posjetitelja dolazi iz susjednih država Italije i Slovenije. U Tablici 7 možemo primjetiti
širok izbor motiva i različite odgovore te da oni zapravo ovise individualno o osobi i
onome što pojedinca pokreće na turističko putovanje o čemu smo više opisivali u
Poglavlju 2. Zatim prema dobivenim podacima ankete vidimo da teniski turnir ATP
Croatia Umag uistinu valja izvojiti kao sportsko natjecanje koje predstavlja sportsku
turističku atrakciju a Umagu pridonosi u promociji destinacije i razvoju ostalih grana
gospodarstva.

U Poglavlju 4 u kojem opisujemo sportski turizam Umaga otkrili smo da se u gradu nudi
široka ponuda sportova kojima se građani bave, održava se velik broj događaja i
manifestacijama u raznim sportovima te da su sportske infrastrukture maksimalno
iskorištene no podaci istraživanja pokazuju drugačije. Primjećujemo da se samo tenis
ističe kao sport dok za ostale sportove nije bilo interesa. Jednako tako uz već navedenu
bogatu sportsku ponudu Umaga u poglavlju 4 i titule da je Umag grad sporta, većina
posjetitelja nije mogla potvrditi da grad nudi dovoljno sportske ponude te su odgovorili
da se ne mogu odlučiti oko odgovora.

37

7
ZAKLJUČAK
Turizam je svjetski fenomen, a definicija istog zavisi od autora kojem je tema. Postoje
mnogi oblici turizma, a upravo je tema ovog završnog rada jedan od njegovih
specifičnih oblika, sportski turizam.
Kod obaju dijelova istraživanja postavljeno je pet ciljeva za pisanje završnog rada. Za
postizanje ciljeva u teorijskom dijelu koristili smo se sekundarnim podacima
prikupljenim iz raznih znanstvenih članaka, literatura te internetskih stranica čiji su
izvori poznati u poglavlju 8. Najprije smo analizirali motive za turistički posjet određene
destinacije tako što smo razmotrili ljudske potrebe i faktore koji utječu na njihovu
odluku za putovanje. Prema Maslowoj teoriji potreba primjećujemo da su čovjeku
najbitnije fiziološke potrebe. Kada ima zadovoljene uvjete za život potrebna mu je
sigurnost u smislu zdravlja ili socijalne zaštite. Nakon toga slijedi potreba da čovjek voli
i bude voljen te da osjeća da pripada negdje. Zbog takvog zadovoljstva čovjek poštuje
sebe i dobiva poštovanje drugih. Na kraju mu je bitna samoaktualizacija, da iskoristi
svoje potencijale i mogućnosti. Na odluku za putovanje utječu razni faktori poput
takozvanih gurajućih: bijeg, odmor i opuštanje, socijalni status, avantura, uzbuđenje i
drugo te privlačeći faktori: plaže, prirodne ljepote, šoping, mjesta za rekreaciju i tako
dalje.
Idući cilj bio je opisati povezanost sporta i turizma. Može se reći da je sportski turizam
putovanje koje uključuje promatranje ili pak sudjelovanje u određenom sportskom
događaju, izvan stalnog mjesta prebivališta turista. Sama povijest sportskog turizma
veoma je dugačka, a jedan od najpoznatijih primjera sportskog turizma jesu upravo
Olimpijske igre. Mnogi su elementi koji utječu na percepciju potencijalnog turista kod
izbora turističke destinacije, a najčešće motivacije odlaska na turističko putovanje u
sklopu sportskog turizma jesu upravo ljubav prema sportu, podržavanje omiljenih
sportskih klubova na utakmicama i sličnim derbijima, provođenje aktivnog odmora,
bijeg od svakodnevice i jednolične dokolice, posjet poznatim sportskim atrakcijama kao
što su, primjerice, popularni nogometni stadioni i slično. Dolazi se do zaključka da su
motivi koji utječu na odluku turista na putovanje tog tipa, sportski motivi koji u
principu nadopunjuju osnovne turističke motive. U faktore koji jačaju ulogu sporta u
turizmu spadaju subjektivni faktori poput mode, navika, prestiža i slično. Zatim različiti
prirodni i materijalni resursi koji čine sportsku ponudu, pa onda i posrednički faktori
koji posreduju između ponude i potražnje. Glavni faktori koju utječu na sportski
turizma su slobodno vrijene i financijski dohodak bez kojih se ne ostvaruje putovanje.
Brojne funkcije koje čine međusobni odnos između sporta i turizma svrstavamo u dvije
skupine: društvene funkcije i ekonomske funkcije. Najznačajnije društvene vrijednosti
turizma ogledaju se u obogaćivanju čovjeka novim doživljajima i aktivnostima. Najveći
ekonomski učinci stvaraju se u okviru turističkih organizacija ili sportskih poduzeća za
pružanje različitih sportsko-rekreacijskih usluga.
Ostala tri cilja teorijskog dijela odnose se na Umag kao grad sporta i turizma, njegovu
sportsku ponudu i analizu sportskog turizma. Razmatra se uloga samog sporta kao
jednog od glavnijih motiva turista za posjet Umagu. Ova turistička destinacija svijetu je
poznata pod nazivom „Grad sporta“, a povoljan geografski položaj na Istarskom

38

poluotoku, bogatstvo prirodnih ljepota i krajolik, gradska infrastruktura i
suprastruktura, kupališni turizam tijekom ljetne sezone još su neki od motiva dolaska
turista. Gradska prometna struktura je vrlo prilagođena sportu i sportskim događajima
koji se u Umagu odvijaju tijekom godine, a broj smještajnih jedinica koje zajedno čine
smještajni kapacitet, ima dovoljno da grad primi velik broj turista. Isto tako važnost
sporta u Umagu očituje se i u broju sportskih dvorana u samom gradu i okolnim
mjestima. Valja napomenuti da, iako je Umag najpoznatiji po teniskim događanjima
koji se u njemu odvijaju, sam grad ne zapostavlja niti druge oblike sporta, pa su tako
prisutni i sportski događaji u sferi biciklizma, nogometa, rukometa, karatea, košarke i
ostalih. Kao nedostatak može se navesti premalen broj bolnica i ambulanta koje su
nužne pri odvijanju sportskih manifestacija, radi mogućih ozljeda, ne samo sportaša,
već i turista koji prisustvuju tim događajima.
Kod istraživačkog dijela ciljevi su također zadovoljeni. Provedeno je kvantitativno
istraživanje u 3 navrata, u obliku anketnih upitnika na slučajnim prolaznicima. Na
temelju anketiranja primjećujemo da su sunce i more glavni motiv posjeta Umagu u
predsezoni i za vrijeme glavne sezone. Ne čudi nas taj podatak obzirom da je Umag
mediteranski grad s povoljnim geografskim položajem i ostalom turističkom ponudom.
Vezano za motiv sporta, on se svrstava na drugo mjesto prema popularnosti na našem
popisu motiva. Pri tome svjetski teniski turnir ATP Croatia Open ima veliku ulogu u
razvoju sportskog turizma i razvoju Umaga općenito.
Prema dobivenim podacima zaključujemo da je Umag grad koji nudi mnogo motiva
turistima za posjet, a posjeduje potencijal za dugoročni razvoj kao turistička
destinacija. Sportski turizam u Umagu odvija se direktno u obliku sportskih aktivnosti
no kada su u pitanju sportske manifestacije i događaji, motiv sporta se isprepliće s
ostalim motivima. Posjetitelji uživaju u umaškoj ponudi gastronomije, zabave, sunca i
mora i ostalo. Mjesta za napredak i poboljšanje kvalitete ponude uvijek postoji. Kao što
je već spomenuto kurativno i preventivno lječenje sportaša i ostalih sudionika u sportu
je vrlo bitno, a Umag se ne može time pohvaliti što može izazvati nesigurnost turista.
Kod takvog pitanja stvara se i nova srodna vrsta turizma – zdravstveni turizam. Kao što
je već spomenuto sport zauzima visok položaj po pitanju turističkih dolazaka u
predsezoni i glavnoj sezoni no postignuće bi bilo kada bi se sportska turistička sezona
produžila na sportsku turističku godinu. Prema tome treba težiti putem sportskih
događaja, manifestacija, kampova za sportaše, sportskih priprema, izgradnjom
adekvatne sportske strukture za aktivnosti na otvorenom i zatvorenom. Poznato je da
je u turizmu vrlo bitna komunikacija između turističkog djelatnika i gosta, što čini dio
kvalitete proizvoda i usluga koje posjetitelji koriste. Buduća edukacija i motivacija
djelatnika u turizmu pomoći će da se Umag pretvori u čvrstu turističku destinaciju na
Jadranskoj obali poput Splita ili Dubrovnika. Također predlažemo, kao mogućnost
daljnih istraživanja, analizu odnosno istraživanje razlika u motivaciji glede na starost i
spol ispitanika.

39

8
LITERATURA I IZVORI
Ardenska, A., Kosmala, G. i Tomik, R. (2017). Active sport tourism in Poland:
Environmental conditions and motivational aspects. European Journal of
Geography, 7(5), 129–138.
Bahtijarević-Šiber, F. (1999). Management ljudskih potencijala. Zagreb: Golden
marketing.
Bartholomew, J., Hebert, E. i Kilpatrick, M. (2005). Motivation for physical activity:
Differentiating motives for sport and exercise participation. Journal of Sport &
Exercise Psychology. 54 (2), 87-94.
Bartoluci, M. (2013). Upravljanje razvojem turizma i poduzetništva. Zagreb: Školska
knjiga.
Bartoluci, M. i Čavlek, N. (1998). Turizam i sport. Zagreb: Fakultet za fizičku kulturu
sveučilišta u Zagrebu.
Bartoluci M. i Relac M. (1987). Turizam i sportska rekreacija. Zagreb: informator.
Bartoluci, M., Šindilj, M. i Škorić, S. (2013). Modeli organizacije i kvaliteta sportsko
rekreacijskog turizma u Istri. 22, 86–92.
Colours
of
Istria.
(b.
d.).
Povijest
Umaga.
Dostupno
na
https://www.coloursofistria.com/hr/destinacije/umag/povijest, 29. 08. 2019.
Croatia
Times.com.
(2016).
ATP
Croatia
Open
Umag.
Dostupno
na
https://www.croatia-times.com/event/atp-croatia-open-umag/, 23.08.2020.
Croatiaopen.hr. (b. d.). Turnir. Dostupno na https://www.croatiaopen.hr/hr/turnir/o-
turniru/, 11. 04. 2019.
Crompton, J. L. (1979). Motivations for pleasure vacation. Annals of tourism research,
6(4), 408–424.
Čorak, S., Mikačić, V. i Trezner, Ž. (2009). Osnove turizma. Zagreb: Školska knjiga.
Dann, G. (1977). Anomie, Ego-Enhancement and Tourism. Annals of Tourism Research
4 (4), 184–194.
Dann, G., Nash, D. i Pearce, P. L. (1988). Methodology in tourism research. Annals of
tourism research 15 (1), 1-28.
Gammon, S. i Robinson, T. (1997). Sport and tourism: a conceptual framework. Journal
of Sport & Tourism, 4(3), 11–18.

40

Gammon, S. i Robinson, T. (2004). A question of primary and secondary motives:
revisiting and applying the sport tourism framework. Journal of Sport & Tourism,
9(3), 221–233.
Gibson, H. (1998). Sport Tourism: A Critical Analysis of Research. Sport Management
Review, 1(1), 45–76.
Gibson, H. (2005). Sport tourism: Concepts and theories. An introduction. Sport in
Society, 8(2), 133–135.
Google. (2018). Dodjela titule Europskog grada sporta za 2018. Dostupno na
https://www.google.com/search?q=Dodjela+titule+Europskog+grada+sporta+za
+2018.&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=2ahUKEwjGx4Dow6frAhVktIsKHQz5
BdEQ_AUoAXoECAsQAw&biw=1600&bih=757#imgrc=_6UyJ47kjV_POM,
19.08.2020.
Grad Umag. (2017). Društvene djelatnosti, Sport, kultura i civilno društvo, Sport.
Dostupno
na
http://www.umag.hr/hr/sport-kultura-i-udruge-civilnog-
drustva/sport, 11. 04. 2019.
Grad
Umag.
(2019).
Ustanova
za
sport
Grada
Umaga.
Dostupno
na
https://umag.hr/informacije/ustanova-za-sport-grada-umaga-5, 19.08.2020.
Gray, D., Gould, J., Hungenber, E. i Stotlar, D. (2016). An examination of motives
underlying active sport tourist behavior: a market segmentation approach.
Journal of Sport Tourism, 20(2), 81–101.
Hannich, F., Richie, B. i Woratschek, H. (2007). Motivations of Sports Tourists – An
Empirical Analysis in Several European Rock Climbing Regions. Universität
Bayreuth, 2(7), 1–2.
Istraži Me. (2013). Samoaktualizacija – ideal psihološkog razvoja. Dostupno na
http://www.istrazime.com/psihologija-licnosti/samoaktualizacija-ideal-
psiholoskog-razvoja/, 16.07.2019.
iTurizam. (2017). Info: Novi rekordi turističke sezone u Umagu. Dostupno na
http://www.iturizam.info/novi-rekordi-turisticke-sezone-umagu/, 29. 08. 2019.
Knop, P. i Standeven, J. (1998). Sport tourism. Australia: Human Kinetics.
Končarević, M., Širić, V. i Trkulja Petković, D. (2008). Sportsko rekreacijski sadržaji na
otvorenom u funkciji unapređenja turističke ponude Osječko-baranjske županije.
Zbornik radova. 17, 395.
Kurtzman, J., i Zauhar, J. (2005). Sports tourism consumer motivation. Journal of Sport
Tourism, 10(1), 21–31.
Lee, U. i Pearce, P. L. (2005). Developing the Travel Career Approach to Tourist
Motivation, 43(3), 219-228.

41

Lekšan, D., Radovčić, J., Šmalc, S. i Zorić, M. (2018). Umag Europski grad sporta 2018.
Umag: Grad Umag - Città di Umago.
Magaš, D. (2000). Razvoj hrvatskog turizma, koncepcija dugoročnog razvoja. Rijeka:
Adamić.
Marušić, M. i Vranešević, T. (2001). Istraživanje tržišta. Zagreb: Adeco.
Maslow, A. H. (1943). A theory of human motivation. Psychological review, 50(4), 370.
Miljković, D., Miljković-Krečar, I. i Rijavec, M. (2018). Psihologija u turizmu. Zagreb:
Printera.
Moscardo, G. M. i Pearce, P. L. (1986) The Concept of Authenticity in Tourist
Experiences. The Australian and New Zealand Journal of Sociology, 22(1), 121-
132.
Pigeassou, C. (2004). Contribution to the definition of sport tourism. Journal of Sport &
Tourism, 9(3), 287–289.
Pivčević, S. (2014). Upravljanje manifestacijama. Split: Ekonomski fakultet.
Rabotić, B. (2013). Selektivni oblici turizma. Beograd: Visoka turistička škola strukovnih
studija, Beograd.
Rihelj, G. (2012). tportal.hr: Plava laguna Croatia Open Umag jedan je od najboljih
promotora
hrvatskog
turizma.
Dostupno
na
https://www.tportal.hr/biznis/clanak/plava-laguna-croatia-open-umag-najbolji-
je-promotor-hrvatskog-turizma-foto-20180611, 11. 04. 2019.
Shah, P. M. i Yusof, A. (2008). Application of Leisure Motivation Scale to Sport Tourism.
International Journal of the Humanities, 6(1), 105–114.
Škorić, S. (2008). Sportski turizam i njegovi učinci na turističke destinacije – Primjer
Istre. Acta turistica, 20(1), 74.
Turistička zajednica Punat. (2019). Anketni upitnik za turiste. Dostupno na
http://www.tzpunat.hr/hr/anketni-upitnik/, 11. 04. 2019.
UNWTO. (2003). Tourism Market Trends – World Overview and Tourism Topics.
Madrid: UNWTO.

1

9
PRILOZI
OSNOVA ZA ANKETNI UPITNIK ......................................... Error! Bookmark not defined.
ANKETNI UPITNIK .............................................................. Error! Bookmark not defined.

2

OSNOVA ZA ANKETNI UPITNIK
1.
Iz koje zemlje dolazite?

2.
Starosna dob
o
16-25 godina
o
26-35 godina
o
36-45 godina
o
46-55 godina
o
56-65 godina
o
više od 65 godina

3.
Motivi dolaska u Punat

o
odmor i relaksacija
o
zabava i novi doživljaj
o
preporuka
o
ljepota prirode i krajolika
o
kulturni sadržaj
o
sportski sadržaj
o
zdravstveni sadržaj
o
posao
o
hobi
o
posjet rodbini i prijateljima
o
dobra hrana i piće
o
ostalo

3

ANKETNI UPITNIK
1.
Iz koje zemlje dolazite? ______________

2.
Starosna dob:
o
18-25 godina
o
26-35 godina
o
36-45 godina
o
46-55 godina
o
56-65 godina
o
više od 65 godina

3.
Motivi dolaska u Umag?
o
posao
o
posjet rodbini i prijateljima
o
preporuka
o
ljepota prirode i krajolika
o
odmor i relaksacija
o
kulturni sadržaj
o
sportski sadržaj
o
zdravstveni sadržaj
o
zabava i novi doživljaj
o
gastronomija
o
ostalo: ___________

4.
Posjećujete li Umag kada su u pitanju sportski događaji i
manifestacije?
o
Uvijek
o
Često
o
Ponekad
o
Rijetko
o
Nikad

5.
Zbog kojeg sporta dolazite u Umag?
o
Nogomet
o
Rukomet
o
Tenis
o
Odbojka
o
Vaterpolo
o
Ostalo: _____________

6.
Da li znate da se svjetski teniski turnir ATP održava u Umagu?
o
Da
o
Ne

7.
Da li će biti/je/je bio ATP Umag vaš razlog za posjet Umaga?
o
Da
o
Ne

4

8.
Da li po Vašem mišljenju Umag nudi dovoljno sportske ponude za turiste?
o
Da, sasvim dovoljno.
o
Ne mogu se odlučiti.
o
Ne, trebalo bi obogatiti ponudu.