Slovenska ljubavna kraća pripovjedna proza kroz razdoblja novije slovenske književnosti

slovenska književnost;kratka pripovedna proza;literarne vrste;ljubezenska pripovedna proza;obdobja;novejša književnost;literarne študije;Trdina;Jurčič;Möderndorfer;Blatnik;Morovič;Kumerdej;TITLE:The paper is based on an attempt to create a certain typology of shorter prose in Slovene literature;with particular emphasis on short romantic fiction. An attempt is made to portray the complex relations within the theme of love (from love in realistic narratives to the postmodern replacement of love by passionate bodily relations and/or friendship) as border signs of short narrative varieties in relation to the whole narrative prose of the period./KEYWORDS:Slovene literature;short narrative prose;romantic prose;literary periods;new literature;Trdina;Jurčič;Möderndorfer;Blatnik;Morovič;Kumerdej;info:eu-repo/classification/udc/821.163.6.09-32

[image]
•  [image]
•  English
•  Kontakt
•  Išči
Meni
•  Tečaji za odrasle
•  Izpiti
•  Knjige
•  Za otroke
•  Na tujih univerzah
•  Seminar SJLK
•  Simpozij obdobja
•  Izobraževanja za učitelje
•  Simpozij obdobja:
•  43. simpozij Obdobja (2024)
•  Zborniki
•  Arhiv simpozijev
Simpozij obdobja
•  43. simpozij Obdobja (2024)
•  Oddaja prispevka za Simpozij Obdobja 43
•  Zborniki
•  Obdobja 42
•  Obdobja 41
•  Obdobja 40
•  Obdobja 39
•  Obdobja 38
•  Obdobja 37
•  Obdobja 36
•  Obdobja 35
•  Obdobja 34 (1.del)
•  Obdobja 34 (2. del)
•  Obdobja 33
•  Obdobja 32
•  Obdobja 31
•  Obdobja 30
•  Obdobja 29
•  Obdobja 28
•  Obdobja 27
•  Obdobja 26
•  Obdobja 25
•  Obdobja 24
•  Obdobja 23
•  Obdobja 22
•  Obdobja 21
•  Obdobja 20
•  Obdobja 19
•  Obdobja 18
•  Arhiv simpozijev
•  2023
○  Sodelavke in sodelavci 42. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2022
○  Sodelavke in sodelavci 41. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2021
○  Sodelavke in sodelavci 40. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2020
○  Sodelavke in sodelavci 39. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2019
○  Sodelavke in sodelavci 38. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2018
○  Sodelavke in sodelavci 37. simpozija
•  2017
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 36. simpozija
•  2016
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 35. simpozija
•  2015
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 34. simpozija
•  2014
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 33. simpozija
•  2013
○  Odmevi v medijih 32
○  Sodelavke in sodelavci 32. simpozija
•  2012
○  Odmevi v medijih 31
○  Sodelavke in sodelavci 31. simpozija
•  2011
○  Odmevi v medijih 30
○  Sodelavke in sodelavci 30. simpozija
•  2010
○  Odmevi v medijih 29
○  Sodelavke in sodelavci 29. simpozija
•  2009
○  Odmevi v medijih 28
○  Sodelavke in sodelavci 28. simpozija
•  2008
○  Sodelavke in sodelavci 27. simpozija
•  2007
○  Sodelavke in sodelavci 26. simpozija
•  2006
○  Sodelavke in sodelavci 25. simpozija
1. Homepage
2. Simpozij obdobja
3. Zborniki
4. Obdobja 23
Simpozij Obdobja 23:
Slovenska kratka pripovedna
proza
[image]
VSEBINA
Irena Novak Popov
UVODNA BESEDA Prenesi PDF
PRODUKTIVNOST KRATKE PROZE V
PRETEKLOSTI IN SODOBNOSTI
Gregor Kocijan
SLOVENSKA KRATKA PRIPOVEDNA PROZA 1850–1941 Prenesi
PDF
Olena Dzjuba
СЛОВЕНСКАЯ ПРОЗА О ПЕРВОЙ МИРОВОЙ ВОЙНЕ В
ЖУРНАЛАХ DOM IN SVET И LJUBLJANSKI ZVON (1914–1918)
Prenesi PDF
Naume Radičeski
TRADICIONALNATA OSNOVA I MODERNITE INTENCII VO
SLOVENE^KATA KRATKA PROZA ME\U DVETE SVETSKI VOJNI
Prenesi PDF
Silvija Borovnik
KRATKA PROZA SLOVENCEV V AVSTRIJI Prenesi PDF
Blanka Bošnjak
PREMIKI V SODOBNI SLOVENSKI KRATKI PRIPOVEDNI PROZI
Prenesi PDF
Dragica Haramija
SLOVENSKA MLADINSKA REALISTIČNA KRATKA PRIPOVEDNA
PROZA PO LETU 1950 Prenesi PDF
INDIVIDUALNE POETIKE –
AKTUALIZACIJE IN INOVACIJE
Katja Mihurko Poniž
KRATKA PRIPOVEDNA PROZA MARIJE KMET Prenesi PDF
Miran Košuta
MUZA SMEHA SE MODRO MUZA … HUMOR V KRATKI PROZI
DAMIRA FEIGLA Prenesi PDF
Alenka Jensterle Doležal
SPLET NOROSTI IN EROTIČNIH OBSESIJ V GRUMOVI PROZI
(SUBJEKTIVIZEM GRUMOVE PROZE) Prenesi PDF
Zoltan Jan
SVET BLODENJ V NOVELAH BOGOMIRA MAGAJNE Prenesi PDF
Aleksandra Belšak
VLADIMIR BARTOL – VEČŽANRSKI PISATELJ (ob zbirkah kratke
proze v primerjavami z romanoma Alamut in Čudež na vasi) Prenesi
PDF
Miran Hladnik
RAZMERJE MED BARTOLOVO KRATKO IN DOLGO PROZO (AL
ARAF IN ALAMUT) Prenesi PDF
Franc Zadravec
NOVELA-ANKETNI LIST MIŠKA KRANJCA Prenesi PDF
Alenka Koron
INTERTEKSTUALNOST, REWRITING IN SAMOCITIRANJE: ZGODBE
S PANJSKIH KONČNIC LOJZETA KOVAČIČA Prenesi PDF
Gizela Polanc Podpečan
PROBLEM HIEROFANIJE V DELU RUDIJA ŠELIGA USLIŠANI
SPOMIN (GALLUSOVA HČI) Prenesi PDF
Alozija Zupan Sosič
SKRIVNOST V KRATKI PROZI DRAGA JANČARJA Prenesi PDF
Vladka Tucovič
KRATKA PRIPOVEDNA PROZA IZTOKA GEISTRA: MED REIZMOM
IN ESEJISTIKO Prenesi PDF
Andreja Žižek Urbas
MITIČNO V KRATKI PROZI VLADA ŽABOTA Prenesi PDF
Anita Laznik
MOŠKI IN ŽENSKI SUBJEKT V KRATKI PROZI ANDREJA BLATNIKA
Prenesi PDF
Andrej Leben
DRUŽBENA RESNIČNOST V KRATKI PROZI SUZANE TRATNIK IN
BRANETA MOZETIČA Prenesi PDF
Đurđa Strsoglavec
VSAKDANJI UMORI JAZA V KRATKIH ZGODBAH DUŠANA ČATRA
IN MOHORJA HUDEJA Prenesi PDF
PROBLEMSKE IN TEMATSKE
INTERPRETACIJE
Zvonko Kovač
SLOVENSKA LJUBAVNA KRAĆA PRIPOVEDNA PROZA KROZ
RAZDOBLJA NOVIJE SLOVENSKE KNJIŽEVNOSTI Prenesi PDF
Irena Novak Popov
KONSTRUKCIJA RESNIČNOSTI IN KONCEPT PROSTORA V
SODOBNI SLOVENSKI KRATKI PRIPOVEDNI PROZI Prenesi PDF
Slobodan Vladušić
THE FLÂNEUR AND THE ‘CITIZEN’ IN THE MODERN SLOVENIAN
SHORT STORY Prenesi PDF
Nadežda Starikova
SLOVENSKA KRATKA PROZA DEVETDESETIH LET 20. STOLETJA –
PROBLEM NOVE IDENTITETE Prenesi PDF
Julija A. Sozina
ZAKON ŽELJE ALI SINDROM MANJVREDNOSTI (k vprašanju o
glavni osebi v sodobni slovenski kratki prozi) Prenesi PDF
VRSTNE IN FORMALNE OSVETLITVE
Ivo Pospíšil
SHORT NARRATIVE PROSE: PROBLEMS OF TERMINOLOGY AND
METHODOLOGY Prenesi PDF
Peter Scherber
LITERARNA ČRTICA KOT TIPIČNA OBLIKA KRATKE PROZE V
OBDOBJU MODERNE Prenesi PDF
Tatjana Čepelevska
ЦИКЛИЗАЦИЯ МАЛОЙ ПРОЗЫ У И. ЦАНКАРА: ОТ КНИГИ
MOJA NJIVA К PODOBAM IZ SANJ Prenesi PDF
Bojana Stojanović Pantović
VZORCI PESMI V PROZI V SLOVENSKI KNJIŽEVNOSTI Prenesi PDF
Lado Kralj
DNEVNIK IN PISMO KOT MODELA SLOVENSKE KRATKE PROZE
MED VOJNAMA Prenesi PDF
Evald Koren
IHANOVA »PROZA V PESMI« Prenesi PDF
Maja Kodrič
NARATOLOŠKI VIDIKI KRATKE IN ŠE KRAJŠE ZGODBE Prenesi
PDF
Vanesa Matjac
EPIZACIJSKE STRATEGIJE V SODOBNI SLOVENSKI KRATKI PROZI
Prenesi PDF
PRIMERJAVE
– medavtorske
Nada Petkovska
SMRTTA NA SELANECOT VO RASKAZITE NA A. P. ЧEHOV I J.
KERSNIK Prenesi PDF
Tone Smolej
LE HORLA GUYJA DE MAUPASSANTA IN NA OTOKU IVANA
CANKARJA Prenesi PDF
Irena Avsenik Nabergoj
ČLOVEK NA ROBU DRUŽBE: MOTIV ZLOČINA IN KAZNI PRI
CANKARJU IN DOSTOJEVSKEM Prenesi PDF
Lidija Tomić
TEMA RATA U PRIPOVJETKAMA EDVARDA KOCBEKA I MIHAILA
LALIĆA (SLIČNOSTI I RAZLIKE) Prenesi PDF
Tatjana Rojc
VPLIVI IN ODMEVI ITALIJANSKE KULTURE V KRATKI PROZI
BORISA PAHORJA Prenesi PDF
Miha Zor
KOVAČIČEVE LJUBLJANSKE RAZGLEDNICE IN JOYCEOVI LJUDJE
IZ DUBLINA Prenesi PDF
Aleksandra Žabjek
UTRINKI ŽIVLJENJA VČERAJ IN DANES, TUKAJ IN TAM (LUIGI
COMPAGNONE IN LOJZE KOVAČIČ) Prenesi PDF
– medliterarne
Ilka Enčeva
ПЪРВИТЕ МОДЕРНИСТКИ СБОРНИЦИ КРАТКА ПРОЗА –
СТРУКТУРА И СТРАТЕГИИ НА ЧЕТЕНЕ Prenesi PDF
Branka Brlenić Vujić
SLOVENSKA KRATKA PRIČA U INTERKULTURALNOM DIJALOGU
S EUROPSKIM KNJIŽEVNOSTIMA Prenesi PDF
Aleš Kozár
MESTO IN PROSTOR V ČEŠKI IN SLOVENSKI KRATKI ZGODBI
ZADNJIH LET Prenesi PDF
Bożena Tokarz
MAGIČNOST RESNIČNOSTI V SLOVENSKIH IN POLJSKIH
KRATKIH PRIPOVEDNIH OBLIKAH Prenesi PDF
Namita Subiotto
SODOBNA SLOVENSKA IN MAKEDONSKA KRATKA PRIPOVEDNA
PROZA: PREPLETANJE IMAGINARNEGA IN REALNEGA Prenesi
PDF
PREVODI IN SPREJEM V DRUGIH JEZIKIH
IN KULTURAH
Henry R. Cooper, Jr.
THE SLOVENE SHORT STORY IN ENGLISH TRANSLATION:
SURVEY AND CONSIDERATIONS Prenesi PDF
David Limon
SLOVENE SHORT NARRATIVE PROSE IN ENGLISH TRANSLATION
Prenesi PDF
Irena Samide
SLOVENSKA KRATKA PROZA V NEMŠKIH PREVODIH ALI KO
ZAKON ŽELJE POSTANE ZAKON PRAZNINE Prenesi PDF
Andrej Blatnik
KRATKA ZGODBA ZAPUŠČA DOM Prenesi PDF
JEZIKOVNE ANALIZE
Tomaž Sajovic
ERJAVEC MED UMETNOSTJO IN ZNANOSTJO Prenesi PDF
Jožica Čeh
METAFORA V CANKARJEVIH PODOBAH IZ SANJ Prenesi PDF
Władisław Kryzia
ANALIZA JĘZYKOWA SZKICÓW SLAVKA GRUMA. ZDANIE I
SŁOWNICTWO Prenesi PDF
MED FOLKLORO IN LITERATURO
Marija Stanonik
RAZMERJE MED SLOVSTVENO FOLKLORO IN LITERATURO
GLEDE NA ŽANRSKO PROBLEMATIKO Prenesi PDF
Marina Orožen
SLOVENSKE NARODNE LEGENDE V PROZI: GLOBINSKO
POMENSKO SPOROČILO IN POVRŠINSKA JEZIKOVNA
UBESEDITEV Prenesi PDF
Roberto Dapit
USTNO IZROČILO KOT VIR KRATKE PRIPOVEDNE PROZE V
BENEŠKI SLOVENIJI Prenesi PDF
Barbara Ivančič Kutin
VPLIV KONTEKSTA KRAJA IN ČASA NA PRIPOVEDOVANJE
FOLKLORNIH PRIPOVEDI Prenesi PDF
RECEPCIJA IN DIDAKTIČNA
UPORABNOST
Mateja Pezdirc Bartol
BRANJE KRATKE ZGODBE V LUČI RECEPCIJSKIH TEORIJ Prenesi
PDF
Alenka Žbogar
PROBLEMSKO-USTVARJALNI POUK KRATKE PROZE Prenesi PDF
Boža Krakar Vogel
RECEPCIJA ODLOMKA V PRIMERJAVI Z RECEPCIJO KRATKE
PRIPOVEDI PRI KNJIŽEVNEM POUKU Prenesi PDF
Milena Mileva Blažić
KRATKA PRIPOVEDNA PROZA V SLIKANIŠKI OBLIKI PRI POUKU
KNJIŽEVNOSTI Prenesi PDF
•  Tečaji za odrasle
○  Vrste tečajev
○  Štipendije
○  Splošne informacije
•  Izpiti
○  Izpiti
○  Izpitni roki 2024
○  Pogosta vprašanja
○  Izpitni pravilnik
○  Izpitni red
○  O izpitnem centru
•  Knjige
○  Predstavitev
○  Učbeniki in priročniki
○  Gradiva
○  Stopenjska berila
○  Letna poročila
•  Za otroke
○  Tečaji
○  Učbeniki
○  I/E-gradiva
○  Učni načrti
○  Izobraževanja
○  Projekti
•  Na tujih univerzah
○  Predstavitev
○  Predstavitev programa STU
○  Delovna mesta učiteljev slovenščine na tujih univerzah
○  Slovenistike
○  Kulturni projekti
○  Letna poročila
○  Splošne informacije
•  Seminar SJLK
○  Predstavitev
○  60. seminar slovenskega jezika, literature in kulture,
2024
○  Zborniki SSJLK
○  Arhiv seminarjev
•  Simpozij obdobja
○  43. simpozij Obdobja (2024)
○  Zborniki
○  Arhiv simpozijev
•  Izobraževanja za učitelje
○  Predstavitev
○  Redni seminarji
○  Drugi seminarji
○  Za prostovoljce
○  Arhiv vsebin in predavateljev
Povežite se z nami
○  Twitter
○  Facebook
○  Instagram
•
•
©  CSDTJ 2015. Vse pravice pridržane.
•  Izjava o zasebnosti
•  Avtorji


Slovenska kratka priča u interkulturalnom dijalogu s europskim književnostima

slovenska književnost;evropske književnosti;kratka pripovedna proza;kratka proza;novela;kratka zgodba;literarne študije;realistična motivacija;enotnost vtisa;dramske značilnosti;individualna merila vrednosti;tradicija in inovacija;nepričakovan obrat;pravljična groteska;Jani Virk;Andrej Blatnik;Stjepan Tomaš;Ingo Schulze;Dušan Čater;László Márton;Josip Cvenić;TITLE:The authentic and individual landscapes within two realities;the world of art and of the everyday;that appear in the short stories of Slovene writers Jani Virk;Andrej Blatnik and Dušan Čater;represent the internal meaning of certain significant turning points or unexpected momentary situations. In the dissection of fragments they are not weighed down by tradition and enter into an intercultural dialogue with European literatures - with Stjepan Tomaš;Josip Cvenić;Ingo Shulz;Laszlo Marton - and create an array of thematic stylistic preoccupations;from the lyrical to the ironic. The deconstruction of the literary paradigm of the novella shows its distance from internal imaginary worlds that create fairy tale grotesque;perilously fantastic twists;and instead of a message irony with which feelings are relativised. The denouement brings surprise;the defiance of logic and causality./KEYWORDS:Slovene literature;European literatures;short narrative prose;short prose;novella;short story;realistic motivation;unity of impressions;characteristics of drama;individual scales of values;tradition and innovation;unexpected twist;fairy tale grotesque;Jani Virk;Andrej Blatnik;Stjepan Tomaš;Ingo Schulze;Dušan Čater;László Márton;Josip Cvenić;info:eu-repo/classification/udc/821.163.6.09-32:821(4)"19/20"


Tekst kao kontekst polifunkcionalnosti standardnoga jezika

hrvaščina;slovenščina;standardni jezik;funkcijske zvrsti;večfuncijskost;praktičnosporazumevalna funkcijska zvrst;skladnja;slovnice;TITLE:This paper presents a comparative analysis of syntactic descriptions and their exemplification in current grammars of Croatian and Slovene;based on the understanding that polyfunctionality is one of the necessary features of a standard language. On the theoretical level;the authors will discuss the possibility of establishing criteria for distinguishing individual functional styles at the sentence level. The goal of the paper is to show how the cited grammars approach the differentiation of functional styles and to investigate whether these grammars give explicit and/or implicit indications about differences in the normative status of certain primarily syntactic decisions that depend on belonging to a specific functional style. Particular attention will be paid to the representation of the conversational functional style in the exemplification of regular linguistic features. In this context;the authors will draw attention to the disproportion between the space that spoken discourse occupies within linguistic activity as a whole and its almost total absence from grammatical descriptions./KEYWORDS:Croatian language;Slovene language;standard language;functional styles;polyfuncionality;conversational functional style;syntax;grammars;info:eu-repo/classification/udc/811.163.42'36-116.3:811.163.6'36-116.3

[image]
•  [image]
•  English
•  Kontakt
•  Išči
Meni
•  Tečaji za odrasle
•  Izpiti
•  Knjige
•  Za otroke
•  Na tujih univerzah
•  Seminar SJLK
•  Simpozij obdobja
•  Izobraževanja za učitelje
•  Simpozij obdobja:
•  43. simpozij Obdobja (2024)
•  Zborniki
•  Arhiv simpozijev
Simpozij obdobja
•  43. simpozij Obdobja (2024)
•  Oddaja prispevka za Simpozij Obdobja 43
•  Zborniki
•  Obdobja 42
•  Obdobja 41
•  Obdobja 40
•  Obdobja 39
•  Obdobja 38
•  Obdobja 37
•  Obdobja 36
•  Obdobja 35
•  Obdobja 34 (1.del)
•  Obdobja 34 (2. del)
•  Obdobja 33
•  Obdobja 32
•  Obdobja 31
•  Obdobja 30
•  Obdobja 29
•  Obdobja 28
•  Obdobja 27
•  Obdobja 26
•  Obdobja 25
•  Obdobja 24
•  Obdobja 23
•  Obdobja 22
•  Obdobja 21
•  Obdobja 20
•  Obdobja 19
•  Obdobja 18
•  Arhiv simpozijev
•  2023
○  Sodelavke in sodelavci 42. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2022
○  Sodelavke in sodelavci 41. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2021
○  Sodelavke in sodelavci 40. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2020
○  Sodelavke in sodelavci 39. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2019
○  Sodelavke in sodelavci 38. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2018
○  Sodelavke in sodelavci 37. simpozija
•  2017
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 36. simpozija
•  2016
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 35. simpozija
•  2015
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 34. simpozija
•  2014
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 33. simpozija
•  2013
○  Odmevi v medijih 32
○  Sodelavke in sodelavci 32. simpozija
•  2012
○  Odmevi v medijih 31
○  Sodelavke in sodelavci 31. simpozija
•  2011
○  Odmevi v medijih 30
○  Sodelavke in sodelavci 30. simpozija
•  2010
○  Odmevi v medijih 29
○  Sodelavke in sodelavci 29. simpozija
•  2009
○  Odmevi v medijih 28
○  Sodelavke in sodelavci 28. simpozija
•  2008
○  Sodelavke in sodelavci 27. simpozija
•  2007
○  Sodelavke in sodelavci 26. simpozija
•  2006
○  Sodelavke in sodelavci 25. simpozija
1. Homepage
2. Simpozij obdobja
3. Zborniki
4. Obdobja 22
Simpozij Obdobja 22: Členitev
jezikovne resničnosti
[image]
VSEBINA
Erika Kržišnik
SPREMNA BESEDA Prenesi PDF
ČLENITEV RESNIČNOSTI – ČLENITEV
JEZIKOVNE RESNIČNOSTI
Elena A. Balašova
НАИВНАЯ КАРТИНА МИРА СЛОВЕНЦЕВ: СОЦИО- И
ЭТНОЛИНГВИСТИЧЕСКИЙ ПОДХОД Prenesi PDF
František Čermák
PRESCRIPTIVISM, VARIABILITY AND STABILITY Prenesi PDF
Vera Schmiedtová
THEORY OF LANGUAGE CULTURE AND THE CURRENT
LANGUAGE SITUATION IN THE CZECH REPUBLIC Prenesi PDF
Jerzy Staszewski
NIESTANDARDOWE ELEMENTY A HIPERPOPRAWNOOA. PRÓBA
SFORMULOWANIA OGÓLNYCH REGUL DOTYCZYCYCH ZJAWISK
FORMOWANIA SIE STANDARDU JEZYKOWEGO Prenesi PDF
Matej Šekli
JEZIK, KNJIŽNI JEZIK, POKRAJINSKI OZ. KRAJEVNI KNJIŽNI
JEZIK: GENETSKOJEZIKOSLOVNI IN
DRUŽBENOSTNOJEZIKOSLOVNI PRISTOP K ČLENJENJU
JEZIKOVNE STVARNOSTI (NA PRIMERU SLOVENŠČINE) Prenesi
PDF
Branko Tošovia
TIPOVI GLOBALNE DIFERENCIJACIJE JEZIKA Prenesi PDF
Ada Vidovič Muha
VPRAŠANJE GLOBALIZMOV ALI MEJE NAŠIH SVETOV Prenesi
PDF
Petr Vybíral
“OHLÉDNUTÍ DO BUDOUCNOSTI” ČEŠTINY Prenesi PDF
MED JEZIKOVNO IN BESEDILNO
ZVRSTNOSTJO
Aleksandra Derganc
SPREMEMBE V RUSKI LEKSIKI OB PRELOMU IZ 20. V 21.
STOLETJE Prenesi PDF
Erika Kržišnik
DOLOČANJE JEZIKOVNO- IN/ALI BESEDILNOZVRSTNE
ZAZNAMOVANOSTI V FRAZEOLOGIJI Prenesi PDF
Nataša Logar
NOVE TEHNOLOGIJE IN NEKATERI NESISTEMSKI
BESEDOTVORNI POSTOPKI Prenesi PDF
Andreja Žele
AKTUALIZACIJSKO ŠIRJENJE/OŽENJE POMENJA USTALJENEGA
BESEDJA KOT ODRAZ BESEDILNE RAZLIČNOFUNKCIJSKOSTI
Prenesi PDF
FUNKCIJSKA ČLENITEV JEZIKOVNE
RESNIČNOSTI
Lada Badurina
SLOJEVI JAVNOG DISKURSA Prenesi PDF
Agnieszka Bedkowska Kopczyk, Tatjana Jamnik
RAZVOJ KOGNITIVNEGA ZNANSTVENEGA DISKURZA NA
POLJSKEM IN V SLOVENIJI Prenesi PDF
Marko Jesenšek
PREKMURSKI PUBLICISTIČNI JEZIK V PRVI POLOVICI 20.
STOLETJA Prenesi PDF
Marina Katnia Bakaršia
AKADEMSKI DISKURS: DILEME I IZAZOVI Prenesi PDF
Tomo Korošec
K TIPOLOGIJI OGLAŠEVALNIH BESEDIL Prenesi PDF
Anita Peti Stantia, Vlasta Erdeljac
TEKST KAO KONTEKST POLIFUNKCIONALNOSTI
STANDARDNOGA JEZIKA Prenesi PDF
Tomaž Sajovic
PROTEUS – OD PRIPOVEDNE DO OPISNE STRUKTURE Prenesi PDF
ZEMLJEPISNA IN SOCIALNA ČLENITEV
JEZIKOVNE RESNIČNOSTI
Barbara Ivančič Kutin
RAZMERJE MED VSAKDANJIM GOVORNIM POSREDOVANJEM IN
PRIPOVEDOVANJEM Prenesi PDF
Karmen Kenda Jež
NAREČJE KOT JEZIKOVNOZVRSTNA KATEGORIJA V SODOBNEM
JEZIKOSLOVJU Prenesi PDF
Nataša Komac
GOVORITI SLOVENSKO V KANALSKI DOLINI Prenesi PDF
Irina Makarova
MEHANIZEM JEZIKOVNEGA PRILAGAJANJA IN VARIATIVNOST
SODOBNE LJUBLJANŠČINE Prenesi PDF
Andrej E. Skubic
SOCIOLEKTI OD IZRAZA DO POMENA: KULTIVIRANOST,
OBROBJE IN EKSCES Prenesi PDF
Vera Smole
NEKAJ RESNIC IN ZMOT O NAREČJIH V SLOVENIJI DANES
Prenesi PDF
Marija Stanonik
RAZMERJE MED GOVORJENIM IN ZAPISANIM NA PRIMERU
KNJIŽNE ZBIRKE GLASOVI Prenesi PDF
Jožica Škofic
OD NAREČNEGA H KNJIŽNEMU BESEDJU (PO GRADIVU ZA
SLOVENSKI LINGVISTIČNI ATLAS) Prenesi PDF
Peter Weiss
SODOBNE JEZIKOVNE INOVACIJE V GOVORIH SPODNJE
ZADREČKE DOLINE Prenesi PDF
GOVORJENO BESEDILO / GOVORJENI
DISKURZ
Jasna Honzak Jahia
SLOVENSKI GOVORJENI KNJIŽNI JEZIK VČERAJ IN DANES.
ZGODOVINSKORAZVOJNI IN PRIMERJALNI VIDIK Prenesi PDF
Simona Kranjc
JEZIKOVNA ZVRSTNOST V SODOBNIH MEDIJIH Prenesi PDF
Irena Orel
SPORAZUMEVANJE NEKOČ IN DANES – OD VZORCEV
POGOVOROV DO MLADOSTNIŠKIH SMS-OV Prenesi PDF
Mojca Smolej
NAČINI TVORJENJA GOVORJENEGA DISKURZA –
PARADIGMATSKA IN SINTAGMATSKA OS Prenesi PDF
Hotimir Tivadar
PODOBA IN FUNKCIJA GOVORJENEGA KNJIŽNEGA JEZIKA
GLEDE NA NEKNJIŽNE ZVRSTI Prenesi PDF
Jerica Vogel
NEKATERI VIDIKI ZVRSTNOSTI GOVORJENEGA DISKURZA S
STALIŠČA POSLUŠALCA Prenesi PDF
VLOGA ZVRSTNOSTI V UMETNOSTNEM
BESEDILU
Jožica Čeh
FUNKCIJA NAREČNEGA JEZIKA V LITERARNEM BESEDILU Prenesi
PDF
Gizela Polanc Podpečan
PRAGOVORICA RITUALA V DRAMATIKI RUDIJA ŠELIGA NOVE
TEHNOLOGIJE Prenesi PDF
Danijela Pečnik
RAČUNALNIK PRI JEZIKOVNI OBDELAVI – MOŽNOSTI IN
DIMENZIJE NA OSNOVI LITERARNIH BESEDIL Prenesi PDF
Janko Pečnik
RAČUNALNIK PRI JEZIKOVNI OBDELAVI – TERMINOLOŠKE BAZE
IN SLOVARJI Prenesi PDF
Jana Zemljarič Miklavčič
TAKSONOMIJA BESEDILNIH TIPOV ZA GRADNJO GOVORNEGA
KORPUSA Prenesi PDF
DODATEK
Milena Mileva Blažič
UMETNOSTNO BESEDILO IN NOVI MEDIJI Prenesi PDF
•  Tečaji za odrasle
○  Vrste tečajev
○  Štipendije
○  Splošne informacije
•  Izpiti
○  Izpiti
○  Izpitni roki 2024
○  Pogosta vprašanja
○  Izpitni pravilnik
○  Izpitni red
○  O izpitnem centru
•  Knjige
○  Predstavitev
○  Učbeniki in priročniki
○  Gradiva
○  Stopenjska berila
○  Letna poročila
•  Za otroke
○  Tečaji
○  Učbeniki
○  I/E-gradiva
○  Učni načrti
○  Izobraževanja
○  Projekti
•  Na tujih univerzah
○  Predstavitev
○  Predstavitev programa STU
○  Delovna mesta učiteljev slovenščine na tujih univerzah
○  Slovenistike
○  Kulturni projekti
○  Letna poročila
○  Splošne informacije
•  Seminar SJLK
○  Predstavitev
○  60. seminar slovenskega jezika, literature in kulture,
2024
○  Zborniki SSJLK
○  Arhiv seminarjev
•  Simpozij obdobja
○  43. simpozij Obdobja (2024)
○  Zborniki
○  Arhiv simpozijev
•  Izobraževanja za učitelje
○  Predstavitev
○  Redni seminarji
○  Drugi seminarji
○  Za prostovoljce
○  Arhiv vsebin in predavateljev
Povežite se z nami
○  Twitter
○  Facebook
○  Instagram
•
•
©  CSDTJ 2015. Vse pravice pridržane.
•  Izjava o zasebnosti
•  Avtorji


hrvaščina;analiza diskurza;javni diskurz;diskurz;besedilo;sobesedilo;hrvaški javni diskurz;politika;TITLE:Various aspects of public language are considered. In attempting to establish major influences on the shaping of public discourse;besides the public function itself (which may serve to distinguish among political;journalistic;ecclesiastical and other types of discourse);attention needs to be given to linguistic features typical of members of (partially) differing social;cultural;national;professional and other groups;in whose utterances elements of local regional speech/dialect can be detected. A selection of more recent Croatian political speeches is used to present a complex and dynamic picture of public discourse being shaped in specific Croatian social and political circumstances./KEYWORDS:discourse;text;context;public discourse;Croatian language;Croatian public discourse;discourse analysis;politics;info:eu-repo/classification/udc/811.163.42'276:32


akademski diskurz;znanstveni stil;kritična lingvistika in stilistika;retorične strategije;diskurz moči;TITLE:In traditional structural and functional stylistics academic style was examined in a relatively simplified way. This paper however draws a distinction between the terms "academic discourse" and "scientific style" given that the latter can be regarded as only one segment of the former;and so at only one level of consideration. Rhetorical strategies of academic discourse are investigated. The language of academic discourse is regarded as the "language of power and authority";from the point of view of critical linguistics and stylistics. It further focuses on examination of the narrative nature of academic disco discourse and therein establishes relation between academic discourse and other types of narrative texts./KEYWORDS:academic discourse;scientific style;critical linguistics and stylistics;rhetorical strategies;discourse of power;info:eu-repo/classification/udc/81'42:821-96:808.55


Cindrić, Ivana;Milković, Ivana;Rozmanič, Tina;Dagarin Fojkar, Mateja

čitanje na glas;iskustva učitelja;pripovijedanje;slikovnica;picturebooks;reading aloud;storytelling;teacher experiences;info:eu-repo/classification/udc/811.111:373.3

Skoči na glavni sadržaj
[image] [image]
•
•
•  english
•
Prijava i registracija
Prijava Promjena načina
autentikacije Registracija
•  [image]
•  Navigation
•  1 Početna
•  O Hrčku
•  O Hrčku
○  O Hrčku
○  Interoperabilnost
○  Politike korištenja
○  Savjet Hrčka
○  Kontakt
○  Redovne nadogradnje
•  Časopisi
○  Abecedno
○  Po područjima
•  Za uredništva
○  Posjećenost časopisa
○  Statusi časopisa
○  Upute za administratore časopisa
○  Izajava o otvorenom pristupu
○  Kriteriji uvrštavanja časopisa
○  Prijava časopisa u Hrčak
○  Alati
•  Za autore
○  Prijava radova
○  ORCID identifikator
Nova prisutnost : časopis za intelektualna i duhovna pitanja,
Vol. XXII No. 2, 2024.
Izvorni znanstveni članak
https://doi.org/10.31192/np.22.2.11
Priče i pripovijedanje u ranom učenju engleskoga jezika –
komparativna analiza
Ivana Cindrić [image] orcid.org/0000-0001-7281-4431 ; Sveučilište
u Zagrebu, Učiteljski fakultet, Zagreb, Hrvatska [image]
Ivana Milković [image] orcid.org/0000-0003-4141-742X ;
Sveučilište u Zagrebu, Učiteljski fakultet, Zagreb, Hrvatska [image]
Tina Rozmanič [image] orcid.org/0000-0003-4890-9953 ; Univerza
v Ljubljani, Pedagoška fakulteta, Ljubljana, Slovenija [image]
Mateja Dagarin Fojkar [image] orcid.org/0000-0002-0953-1065 ;
Univerza v Ljubljani, Pedagoška fakulteta, Ljubljana, Slovenija
[image]
Puni tekst: hrvatski pdf 138 Kb
str. 413-427
preuzimanja: 95
citiraj
Preuzmi JATS datoteku
Sažetak
Pripovijedanje i čitanje priča naglas pripadaju najprikladnijim
pristupima poučavanju jezika u ranoj dobi. Čitanjem i
pripovijedanjem priča potiče se stvaranje pozitivnih stavova prema
književnosti, stranim jezicima i drugim kulturama. Cilj ove
komparativne analize bio je istražiti učestalost i načine na koje se
priče koriste u nastavi engleskoga jezika u prva tri razreda osnovne
škole u Sloveniji (uzrast od 6 do 8 godina) te u prva četiri razreda u
Hrvatskoj (uzrast od 7 do 10 godina). Za potrebe prikupljanja
podataka osmišljen je upitnik, a odgovori su dobiveni od 199
učitelja (N=199) engleskoga jezika iz Slovenije i Hrvatske.
Rezultati istraživanja ukazali su na značajne razlike među
ispitanicima iz Slovenije i Hrvatske glede korištenje udžbenika u
nastavi. Ispitanici iz Hrvatske uglavnom se oslanjaju na tekstove
koji su ponuđeni u udžbenicima, dok učitelji iz Slovenije u nastavi
uglavnom koriste izvorne slikovnice umjesto udžbenika. Također je
uočeno da je učiteljima jedan od glavnih izazova pronalaženje
prikladnih materijala. S obzirom na rezultate istraživanja, predlažu
se promjene u programima za obrazovanje učitelja i bolje
opremanje škola materijalima za čitanje.
Ključne riječi
čitanje na glas; iskustva učitelja; pripovijedanje; slikovnica
Hrčak ID:
319042
URI
https://hrcak.srce.hr/319042
Datum izdavanja:
11.7.2024.
[image]
Podaci na drugim jezicima: engleski
Posjeta: 297 *
 Podaci o članku
License (open-access, ):
CC BY-NC (Attribution, Non Commercial)
License (open-access):
Nova prisutnost je časopis u otvorenom pristupu. Radovi objavljeni
u Novoj prisutnosti besplatno se smiju koristiti za svaku svrhu uz
poštivanje autorskih prava autora i izdavača te navođenje izvora.
Ova odredba u skladu je s CC BY-NC 4.0 licencom (Creative
Commons Attribution Non-Commercial 4.0 International licence)
dostupnom na stranici: http://creativecommons.org/licenses/by-
nc/4.0/
License (open-access):
Nova prisutnost (New presence) is an Open Access journal. Papers
published in New presence journal can be used for all purposes free
of charge as long as publisher and author rights are respected and
their belonging names credited properly. This regulation is in line
with CC BY-NC 4.0 licence (Creative Commons Attribution Non-
Commercial 4.0 International licence) available on: http://
creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0/
Publication date: 11 July 2024
Volume: XXII
Pages: 413-428
DOI: 10.31192/np.22.2.11
Article Information (continued)
Categories:
Subject: Izvorni znanstveni članak
Categories:
Subject: Original scientific paper
Keywords:
Keyword: čitanje na glas
Keyword: iskustva učitelja
Keyword: pripovijedanje
Keyword: slikovnica
Keywords:
Keyword: picturebooks
Keyword: reading aloud
Keyword: storytelling
Keyword: teacher experiences
Priče i pripovijedanje u ranom
učenju engleskoga jezika –
komparativna analiza
Translated Title (en): Stories in Teaching English in the First Years
of Primary School – A Comparative Study
Ivana Cindrić
Email: ivana.cindric@ufzg.hr
Ivana Milković
Email: ivana.milkovic@ufzg.hr
Tina Rozmanič
Email: tina.rozmanic@pef.uni-lj.si
Mateja Dagarin Fojkar
Email: mateja.dagarin@pef.uni-lj.si

Sveučilište u Zagrebu, Učiteljski fakultet, Zagreb,
HrvatskaUniversity of Zagreb, Faculty of Teacher Education,
Zagreb, Croatia
Sveučilište u Zagrebu, Učiteljski fakultet, Zagreb,
HrvatskaUniversity of Zagreb, Faculty of Teacher Education,
Zagreb, Croatia
Univerza v Ljubljani, Pedagoška fakulteta, Ljubljana,
SlovenijaUniversity of Ljubljana, Faculty of Eduation, Ljubljana,
Slovenia
Univerza v Ljubljani, Pedagoška fakulteta, Ljubljana,
SlovenijaUniversity of Ljubljana, Faculty of Eduation, Ljubljana,
Slovenia
Abstract
Pripovijedanje i čitanje priča naglas pripadaju najprikladnijim
pristupima poučavanju jezika u ranoj dobi. Čitanjem i
pripovijedanjem priča potiče se stvaranje pozitivnih stavova prema
književnosti, stranim jezicima i drugim kulturama. Cilj ove
komparativne analize bio je istražiti učestalost i načine na koje se
priče koriste u nastavi engleskoga jezika u prva tri razreda osnovne
škole u Sloveniji (uzrast od 6 do 8 godina) te u prva četiri razreda u
Hrvatskoj (uzrast od 7 do 10 godina). Za potrebe prikupljanja
podataka osmišljen je upitnik, a odgovori su dobiveni od 199
učitelja (N=199) engleskoga jezika iz Slovenije i Hrvatske.
Rezultati istraživanja ukazali su na značajne razlike među
ispitanicima iz Slovenije i Hrvatske glede korištenje udžbenika u
nastavi. Ispitanici iz Hrvatske uglavnom se oslanjaju na tekstove
koji su ponuđeni u udžbenicima, dok učitelji iz Slovenije u nastavi
uglavnom koriste izvorne slikovnice umjesto udžbenika. Također je
uočeno da je učiteljima jedan od glavnih izazova pronalaženje
prikladnih materijala. S obzirom na rezultate istraživanja, predlažu
se promjene u programima za obrazovanje učitelja i bolje
opremanje škola materijalima za čitanje.
Translated Abstract
Storytelling and reading stories aloud are among the most
appropriate approaches in early language teaching. Both reading
and telling stories create positive attitudes towards literature,
foreign languages, and other cultures. The aim of the present
comparative study was to investigate the frequency and ways of
using stories in the English classroom in the first three years of
primary education in Slovenia (ages 6-8) and Croatia (ages 7-10). A
questionnaire was used to gather data, with responses provided by
199 teachers of English from Slovenia and Croatia. The research
results revealed a considerable difference between the participants
from Slovenia and Croatia as regards coursebook use, namely,
teachers from Croatia largely rely on texts offered in coursebooks,
whereas teachers in Slovenia mostly use authentic picturebooks
instead of coursebooks in their lessons. We also observed that
stories are rarely employed to promote students’ intercultural
competences and that the main challenge for teachers is to find
suitable materials. In light of these findings, we recommend that
teacher education programmes provide more support for teachers to
develop learners’ communicative, social and cultural skills through
the use of stories, and that schools are better equipped with reading
materials.
Uvod
Priče su neizostavan dio života i dobrobiti svakoga djeteta, ključne
za razvoj socijalnih vještina i dječjeg poimanja identiteta.5 Priče
pružaju djeci sigurnost, pridaju značenje događajima iz njihovih
života, te im pomažu u razumijevanju svijeta i sebe samih.6
Slušanje priča je prirodno, motivirajuće, užitak je i potiče kreativno
mišljenje.7 Pripovijedanje ima važnu ulogu u razvoju emocionalne
inteligencije i empatije u djece. Djeca se poistovjećuju s likovima u
pričama i zamišljaju njihove osjećaje.8
Priče se mogu lako primijeniti u nastavi stranoga jezika, a pružaju
mnoge prednosti, posebice u ranom učenju. Najveća prednost
pripovijedanja je izlaganje učenika duljim, kontekstualiziranim
jezičnim izrazima.9 Djeca izložena pripovijedanju pokazala su bolje
rezultate u zadatcima slušanja s razumijevanjem, razvoj rječnika,
poboljšanu sposobnost organizacije narativnog mišljenja i povećani
intelektualni razvoj.10 Pripovijedanje također doprinosi razvoju
pismenosti, poboljšava usmeno i pisano izražavanje učenika te
razumijevanje pročitanoga.11 Osim toga, priče nedvojbeno razvijaju
međukulturne kompetencije učenika, što je dokazano
istraživanjima.12
Učitelji u svojoj nastavi mogu koristiti priče na različite načine.
Jedna od mogućnosti je čitanje priča iz knjiga (npr. slikovnice, priče
ili tekstovi iz udžbenika). Priče se također učenicima mogu
pripovijedati usmeno, bez korištenja knjige.13 Takav je način
pripovijedanja osobniji i više angažira učenika.14 S druge strane,
ako učitelji čitaju naglas i istovremeno učenicima pokazuju knjigu,
postaju modeli za tečno čitanje te potiču učenike na povezivanje
izgovorene riječi s napisanom riječju.15 S obzirom da su pri čitanju
naglas učenici izloženi istom tekstu više puta, vrlo brzo počnu
ponavljati i koristiti izraze iz knjige. Pri recepciji događaja također
pomažu ilustracije koje učenike mogu potaknuti na smišljanje priča
na materinskom, ali i stranom jeziku.16
Priče koje se koriste u nastavi često se biraju prema kriteriju
zahtjevnosti jezika. Općenito, razlikujemo izvorne (autentične) i
prilagođene (adaptirane) priče. Izvorne priče pisane su za izvorne
govornike jezika, a ne za odgojno-obrazovne svrhe, dok prilagođene
priče podrazumijevaju jezičnu prilagodbu učenicima stranoga
jezika. Često su u takvim pričama rečenice skraćene, a gramatičke
strukture i rječnik pojednostavljeni. Prilagođene knjige motiviraju
učenike – početnike u samostalnom čitanju – jer ih ne obeshrabruju
složene rečenice i jezik koji nije prilagođen njihovoj razini znanja
jezika.17 Ipak, upravo se jednostavne izvorne priče često koriste za
čitanje priča naglas, pružajući učenicima primjere stvarnoga,
izvornoga jezika, koji se koristi u svakodnevnim situacijama. Ako se
izvorna priča pažljivo odabere s obzirom na primjeren jezik, može
se koristiti i u nastavi s učenicima osnovnih škola,18 pa čak i od
prvoga razreda.19 Također, izvorne priče pružaju osjećaj postignuća
kod učenika u ranom učenju.20
Nakon odabira priče učitelji planiraju način na koji će priču
prikazati i prenijeti učenicima, primjerice čitanjem na glas ili
pripovijedanjem uz korištenje pomagala, gesta i promjena glasa ili
bez toga. Nadalje, moraju odlučiti o rasporedu sjedenja (učenici se
pozivaju u krug ili ostaju sjediti u svojim klupama) i koje će
aktivnosti koristiti u fazama pripreme, tijekom i nakon
pripovijedanja. Ipak, uspješno uključivanje priča u nastavu može se
postići samo ako se učitelji osjećaju kompetentnima i vjeruju u
svoje vještine pripovijedanja, što je ujedno jedan od glavnih
problema zbog kojega pripovijedanje izostaje iz nastave.21
1. Cilj i istraživačka pitanja
Cilj ovoga istraživanja bio je proučiti razlike u učestalosti i
načinima na koje učitelji u Sloveniji i Hrvatskoj koriste priče u
nastavi engleskoga jezika u nižim razredima osnovne škole. U
slovenskom obrazovnom kontekstu to podrazumijeva prvu
obrazovnu trijadu (uzrast od 6 do 9 godina), a u hrvatskom se
odnosi na prva četiri razreda osnovnog obrazovanja (uzrast od 6 do
9 ili 10 godina). Istraživanjem se pokušalo odgovoriti na sljedeća
istraživačka pitanja (P):
P1: Koliko često učitelji uključuju priče u svoju nastavu i kakve
vrste priča obično koriste (izvorne, prilagođene, priče iz
udžbenika)?
P2: Kako učitelji pronalaze i biraju priče za nastavu engleskog
jezika temeljenu na priči?
P3: Koje metode i aktivnosti učitelji koriste u svojoj nastavi
temeljenoj na priči?
P4: Kako učitelji organiziraju učionicu i koja audiovizualna
pomagala koriste u svojoj nastavi temeljenoj na priči?
P5: Kakva je percepcija učitelja o vlastitoj kompetenciji za
korištenje priča u nastavi?
P6: S kojim se izazovima susreću učitelji kada koriste priče u svojoj
nastavi?
2. Metodologija istraživanja
2.1. Kontekst istraživanja
Kontekst učenja stranoga jezika sličan je u obje zemlje. Učenici
počinju učiti svoj prvi strani jezik u prvome razredu, u dobi od 6 ili
7 godina. Učenju stranoga jezika posvećena su dva školska sata u
pravilu dva puta tjedno. U prve dvije godine učenje je usmjereno na
razvijanje vještina slušanja i govorenja, nakon čega se postupno
uvodi čitanje i pisanje u višim razredima. U obje zemlje učitelji teže
integraciji tema i ciljeva iz drugih nastavnih predmeta u učenje
engleskoga jezika koristeći interdisciplinarni i tematski pristup.
Također, engleski jezik u ranom učenju poučavaju učitelji
primarnog obrazovanja koji su osposobljeni podučavati sve
predmete, uključujući i engleski jezik. Engleski jezik također mogu
poučavati i stručnjaci, magistri engleskoga jezika; u Sloveniji samo
od četvrtoga razreda nadalje. U Hrvatskoj, većina učitelja u ranome
učenju koristi udžbenik kao nastavni materijal, dok prema
slovenskom kurikulu udžbenici nisu preporučeni za korištenje u
prva tri razreda osnovne škole. U obje zemlje postoji visok stupanj
izloženosti engleskome jeziku izvan škole.
2.2. Ispitanici
Istraživanje je provedeno među učiteljima engleskoga jezika u
osnovnim školama u Sloveniji i Hrvatskoj u 2021./2022. godini.
Uzorak je obuhvatio 199 učitelja (N=199), od kojih 113 učitelja
poučava u Sloveniji (N=113), a 86 su učitelji engleskoga jezika u
osnovnim školama u Hrvatskoj (N= 86).
2.3. Instrument
Za potrebe istraživanja izrađen je upitnik koji je distribuiran
ispitanicima putem online ankete. Upitnik se sastojao od 11 pitanja
koja su bila zatvorenog tipa ili kombinirana. Za pitanje vezano uz
percepciju učitelja o vlastitoj kompetenciji za korištenje priča u
nastavi korištena je Likertova ljestvica s pet stupnjeva. Sudjelovanje
u istraživanju bilo je dobrovoljno, a odgovori su ostali anonimni.
3. Rezultati
Prema rezultatima (tablica 1) većina učitelja i u slovenskom i u
hrvatskom uzorku koristi priče jednom ili dva puta mjesečno, s
većim postotkom slovenskih učitelja (63,7 %) u usporedbi s
hrvatskim učiteljima (44,2 %). Neki učitelji koriste priče manje od
jednom mjesečno, pri čemu se u ovoj kategoriji pojavljuje značajno
više hrvatskih učitelja (41,9 %) u usporedbi sa slovenskim
učiteljima (16,8 %). Manji broj slovenskih (16,8 %) i hrvatskih
ispitanika (15 %) priče koristi svaki tjedan. Prema rezultatima, svi
ispitanici uključuju priče u svoju nastavu engleskoga jezika. Manji
postotak ispitanika u obje zemlje koristi priče neredovito
(kategorija »ostalo«).
Tablica 1. Učestalost korištenja tehnike pripovijedanja ili čitanja
priča
Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
jednom tjedno
15
11,6
jednom ili dva puta mjesečno 63,7
44,2
manje od jednom mjesečno
16,8
41,9
nikada
0
0
ostalo
4,5
2,3
Podaci prikazani u tablici 2 pružaju uvid u izvore i vrste priča i
materijala koje koriste učitelji ispitanici iz Slovenije i Hrvatske.
Izvorne priče najčešće koriste ispitanici iz Slovenije (62,8 %), dok
samo 29,1% učitelja u hrvatskom uzorku uključuje izvorne priče u
svoju nastavu. Prilagođene priče koristi 37,2 % slovenskih
ispitanika, i 8,1 % ispitanika iz Hrvatske. Prethodno spomenute
kategorije odnose se na samostalno objavljene priče izvan
udžbeničkog konteksta, dok se sljedeće dvije kategorije odnose na
korištenje tekstova iz udžbenika i audio-vizualnih priča ponuđenih
uz udžbenik. Što se tiče korištenja priča iz udžbenika, rezultati
između ova dva uzorka ispitanika su različiti. U Hrvatskoj se znatan
broj učitelja (61,6 %) oslanja na priče iz udžbenika za nastavni
materijal, dok se u Sloveniji takav oblik nastavnoga materijala ne
koristi. Upotreba video materijala ograničena je u obje zemlje: samo
1,2 % hrvatskih učitelja koji ih uključuju u svoju nastavu, te nijedan
od slovenskih ispitanika.
Tablica 2. Vrste priča korištenih u nastavi
Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
izvorne
62,8
29,1
prilagođene
37,2
8,1
tekstovi iz udžbenika 0
61,6
audio-vizualne priče 0
1,2
Nadalje, rezultati su pokazali da učitelji dolaze do odgovarajućih
priča za čitanje putem različitih izvora (tablica 3). Odabirom jedne
od ponuđenih opcija pokazalo se da ispitanici iz Slovenije najčešće
konzultiraju online izvore (30,1 %), dok ih hrvatski ispitanici koriste
nešto manje (26,7 %). Kao drugi najčešći odabir slovenski učitelji
navode knjižare (20,8 %), što ukazuje na volju za stvaranjem
vlastitih knjižnica. Među hrvatskim učiteljima, knjižare se koriste
znatno manje (11,6 %). Školska knjižnica se također čini dobrim
resursom jer su je učitelji iz slovenskog uzorka naveli kao treći
najčešće korišteni izvor materijala (19,1 %). Za razliku od njih,
učitelji iz Hrvatske rijetko koriste školsku knjižnicu (5,8 %). U
Hrvatskoj značajan postotak (44,2 %) učitelja nastavne materijale
pronalazi u udžbenicima, dok ih slovenski učitelji (4,1 %) koriste
znatno manje. Slovenski učitelji (7,1 %) skloniji su stvaranju
vlastitih priča u svrhu poučavanja u usporedbi sa zanemarivim
postotkom hrvatskih učitelja (1,2 %). Javna knjižnica nije često
korišten izvor materijala za učitelje ni u jednoj zemlji. U Sloveniji
veći postotak učitelja (12,4 %) koristi javne knjižnice, u usporedbi s
0 % u Hrvatskoj. Malen postotak učitelja u slovenskom uzorku (6,4
%) i hrvatskom uzorku (10,5 %) koristi sve navedene izvore.
Tablica 3. Izvori korišteni za pronalaženje priča
Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
online
30,1
26,7
knjižare
20,8
11,6
školska knjižnica
19,1
5,8
udžbenik
4,1
44,2
stvaranje vlastitih priča 7,1
1,2
gradska knjižnica
12,4
0
sve navedeno
6,4
10,5
U tablici 4 prikazani su kriteriji kojima se učitelji u Sloveniji i
Hrvatskoj vode prilikom odabira priča za svoju nastavu temeljenu
na pričama. Sadržaj i temu kao najvažniji kriterij odabralo je
najviše slovenskih (61,1 %) i hrvatskih (51,2 %) ispitanika, što
sugerira da učitelji teže usklađivanju tematike priča s kurikulom ili
interesima svojih učenika. Jezik, uključujući aspekte kao što su
ponavljanje i izvornost, također je važan, ali manje, jer ga učitelji iz
obje zemlje vrednuju s oko 25-27 %. Duljina teksta manje je važna,
manje od 6 % učitelja u oba uzorka ističe ovaj kriterij. Ilustracije su
također manje važan kriterij za učitelje u obje zemlje, samo 2,7 %
slovenskih učitelja ih smatra važnima, dok ih nijedan hrvatski
učitelj ne navodi kao bitan faktor pri odabiru priča. Kriterij
jednostavne radnje važniji je ispitanicima u hrvatskom uzorku (10,5
%) u usporedbi sa slovenskim učiteljima (2,7 %).
Tablica 4. Kriteriji za odabir priča
Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
tema
61,1
51,2
jezik (ponavljanje, izvornost) 27,4
25,6
duljina teksta
4,4
5,8
ilustracije
2,7
0
jednostavna radnja
2,7
10,5
sve navedeno
0
4,7
ostalo
1,7
2,2
Najčešća metoda korištenja priča u nastavi ranoga učenja
engleskoga jezika u obje zemlje (tablica 5) je i pripovijedanje i
čitanje priča, pri čemu se za ovu kombiniranu metodu odlučuje 49,6
% slovenskih učitelja i 62,8 % hrvatskih učitelja. Pripovijedanje
priča češće koriste učitelji iz Slovenije (38,9 %), u usporedbi s njih
samo 10,5 % u Hrvatskoj. Čitanje priča manje je korištena metoda
koju bira svega 11,5 % slovenskih učitelja i 16,2 % hrvatskih.
Upotreba audio ili video priča čini se popularnijom metodom među
hrvatskim učiteljima (10,5 %) u usporedbi sa slovenskim učiteljima
(0 %).
Tablica 5. Metode korištenja priča u nastavi
Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
pripovijedanje
38,9
10,5
čitanje
11,5
16,2
pripovijedanje i čitanje 49,6
62,8
audio/video
0
10,5
Analizom odgovora na pitanje o najčešćim aktivnostima vezanima
uz priče (vidi tablicu 6) otkrili smo da većina učitelja u Sloveniji
(50 %) i Hrvatskoj (36 %) uključuje priče u svoju nastavu zbog
proširivanja rječnika. Učitelji u oba uzorka (Slovenija 25 %;
Hrvatska 30 %) priče koriste za aktivnost dramatizacije temeljene
na pričama. Aktivnosti likovne i primijenjene umjetnosti koriste se
jednako često u obje zemlje (Slovenija 7 %; Hrvatska 7 %). Hrvatski
učitelji (12 %) više naglašavaju korištenje priča za aktivnosti
povezane sa sadržajem u usporedbi sa slovenskim učiteljima (8 %).
I slovenski i hrvatski učitelji dodjeljuju sličan postotak vremena
međupredmetnim aktivnostima (7 % i 8 %). Nekoliko učitelja
izjasnilo se o korištenju drugih aktivnosti, kao što su kombinacija
različitih aktivnosti, izrada stripova i prepričavanje.
Tablica 6. Aktivnosti vezane uz korištenje priča u nastavi
Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
aktivnosti za učenje vokabulara 50
36
dramatizacija
25
30
umjetničko-stvaralački rad
7
7
aktivnosti vezane uz sadržaj
8
12
međupredmetne aktivnosti
7
8
drugo
3
7
Što se tiče organizacije učionice (tablica 7), više od trećine učitelja
u slovenskom uzorku (77 %) oblikuje raspored učionice u krug ili
polukrug. Ovakav plan učionice koristi manji broj hrvatskih
učitelja, njih 46 %. Iako učitelji u oba uzorka koriste frontalni način
poučavanja, veći postotak učitelja u Hrvatskoj (46 %) koristi ovaj
tradicionalni raspored u usporedbi s učiteljima u Sloveniji (11,5 %).
Učitelji u oba uzorka naveli su i korištenje »drugih« rasporeda
učionice, npr. aktivnosti u kutku za čitanje, prostor za predstave
(11,5 % u Sloveniji i 6 % u Hrvatskoj). Konačno, 2 % učitelja u
hrvatskom uzorku ispitanika koristi grupni rad i raspored učionice
primjeren grupnom radu tijekom čitanja priče.
Tablica 7. Organizacija učionice za vrijeme čitanja priče
Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
krug ili polukrug 77
46
frontalni rad
11,5
46
drugo
11,5
6
grupni rad
0
2
Učitelji iz Slovenije i Hrvatske imaju sličnu praksu kada je riječ o
korištenju dodatnih audio i vizualnih pomagala tijekom korištenja
priča. Prema podacima (tablica 8), slovenski učitelji (96 %) i
hrvatski učitelji (84 %) obično koriste promjenu glasa i ilustracije
kao vizualno pomagalo tijekom čitanja priča (slovenski 95 %;
hrvatski 82 %). Upotrebu neverbalne komunikacije, odnosno izraza
lica i gesta, primjenjuju slovenski (93 %) i hrvatski (85 %) učitelji.
Slovenski učitelji (47 %) skloniji su korištenju stvarnih objekata i
materijala kao dodatnih pomagala u usporedbi s hrvatskim
učiteljima (28 %). Lutke koristi gotovo jednak broj učitelja u
Sloveniji (33 %) i Hrvatskoj (36 %). Učitelji u hrvatskom uzorku
(12 %) koriste i druge dodatne alate, kao što su glumci koji čitaju,
filmovi, videozapisi, različite snimke, glazba i crteži. Učitelji su
također napomenuli da koriste digitalne alate poput Book
Creatora®. Neki od odgovora u ovoj kategoriji povezani su s
udžbenicima koje učitelji koriste u nastavi, jer su spomenute
aplikacije usko povezane s materijalima u tiskanim udžbenicima.
Tablica 8. Korištenje audiovizualnih pomagala
Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
promjena glasa
96
84
ilustracije
95
82
mimika i govor tijela 93
85
stvarni predmeti
47
28
lutke
33
36
drugo
0
12
Nadalje, učitelji su trebali procijeniti svoju kompetenciju za
korištenje priča upotrebom ljestvice od nekompetentan (1) do vrlo
kompetentan (5) (tablica 9). Podaci otkrivaju da učitelji u Sloveniji
i Hrvatskoj općenito imaju pozitivan dojam o svojoj kompetenciji za
korištenje priča u prve tri/četiri godine osnovnog obrazovanja (91,1
% u Sloveniji, 82,5 % u Hrvatskoj). Nijedan učitelj iz obaju uzoraka
ne smatra se nekompetentnim (1). Postoji malena razlika u razini
kompetencije 2 (donekle kompetentan) – 0,9 % slovenskih učitelja i
1,2 % hrvatskih učitelja pripada toj kategoriji. Prema rezultatima,
nešto više hrvatskih učitelja smatra se umjereno kompetentnima
(16,3 %) u usporedbi sa slovenskim učiteljima (8 %).
Tablica 9. Samoprocjena kompetencije nastavnika za korištenjem
priča u nastavi engleskog jezika

Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
1 nekompetentan
0
0
2
0,9
1,2
3
8,0
16,3
4
49,5
43,0
5 vrlo kompetentan 41,6
39,5
U završnom dijelu upitnika učitelji su imali priliku iznijeti svoja
iskustva o problemima s kojima se suočavaju prilikom korištenja
priča ili slikovnica (tablica 10). Značajno je da je 50,5 % učitelja u
Sloveniji i 0 % učitelja u Hrvatskoj ustvrdilo da ne nailaze na
izazove prilikom korištenja priča u nastavi engleskog kao stranog
jezika, što ukazuje na razliku u percepciji izazova između dvaju
uzoraka učitelja. Otprilike polovica ispitanih učitelja u Sloveniji
(50,5 %) ne percipira izazove prigodom korištenja priča u nastavi
engleskog kao stranog jezika. Nasuprot tome, nijedan od ispitanih
učitelja u Hrvatskoj nije izvijestio da se susreće s izazovima
prigodom korištenja priča u nastavi engleskog kao stranog jezika.
Značajan je izazov za učitelje u oba uzorka (Slovenija 42,3 %;
Hrvatska 57 %) dostupnost prikladnih materijala za nastavu
temeljenu na priči, što ukazuje na teškoće učitelja u obje zemlje pri
pronalaženju priča i resursa za poučavanje engleskog jezika. Isto
tako, velik broj sudionika u hrvatskom uzorku (89,5 %) navodi
nedostatak vremena kao velik izazov, dok samo 9,9 % slovenskih
učitelja izražava tu zabrinutost. Slično tome, primjetan postotak
učitelja u obje zemlje (23,3 % u Hrvatskoj; 5,4 % u Sloveniji) kao
izazov spominje nedostatak interesa učenika za aktivnosti vezane uz
priče.
Iako relativno malen postotak, zanimljivo je da 4,7 % učitelja u
Hrvatskoj navodi da nisu upoznati s pristupom pričanja priča, što
ukazuje na potrebu dodatnog osposobljavanja ili podrške u
korištenju ovoga pristupa nastavi. U Sloveniji se nijedan ispitanik
nije izjasnio o tom problemu. Učitelji u oba uzorka izvijestili su o
malom postotku »drugih« izazova koje nisu elaborirali.
Tablica 10. Problemi s kojima se učitelji suočavaju pri upotrebi
priča u nastavi EJ
Slovenija
(%; N=113)
Hrvatska
(%; N=86)
Nema problema
50,5
0
Dostupnost materijala
42,3
57
Nedostatak vremena
9,9
89,5
Nedostatak interesa kod studenata 5,4
23,3
Nepoznat pristup poučavanju
0
4,7
drugo
3,6
4,7
4. Rasprava
Prvo istraživačko pitanje je bilo usmjereno na otkrivanje vrsta priča
(izvorne/prilagođene/priče iz udžbenika) koje učitelji u Sloveniji i
Hrvatskoj obično koriste te koliko često ih primjenjuju u nastavi.
Dobiveni rezultati ističu razlike u izvorima i vrstama priča i
materijala koje uzimaju učitelji prigodom poučavanja engleskog kao
stranog jezika. Konkretno, korištenje izvornih priča dominira kod
učitelja u Sloveniji. Ovaj rezultat je vrlo ohrabrujući jer stručnjaci
ističu prednosti izvornih priča u odnosu na prilagođene priče.
Korištenjem izvornih priča učenici dolaze u kontakt s izvornim
jezikom i izrazima korištenim u stvarnom životu i prirodnim
situacijama.22 Suprotno tome, učitelji u Hrvatskoj uglavnom se
oslanjaju na priče iz udžbenika, tj. samo četvrtina sudionika u
hrvatskom uzorku koristi izvorne priče. Ovi rezultati mogu se
objasniti činjenicom da udžbenici nisu obvezni u Sloveniji u prve tri
godine osnovne škole, pa stoga nijedan od ispitanih učitelja u
Sloveniji ne koristi priče iz udžbenika.
Što se tiče učestalosti korištenja priča u nastavi, očigledno da je
upotreba priča u nastavi rasprostranjena i cijenjena praksa i u
Sloveniji i u Hrvatskoj. Više od polovice ispitanih učitelja u obje
zemlje koristi priče jednom ili dvaput mjesečno, iako ih znatno
manje učitelja koristi u svojoj nastavi jednom tjedno. Slični rezultati
dobiveni su u istraživanju provedenom u Sloveniji 2013. godine.23
Činjenica da u ovome istraživanju nisu zabilježeni ispitanici (ni u
Hrvatskoj ni u Sloveniji) koji nikada ne koriste priče u nastavi
dokazuje da su učitelji svjesni važnosti pripovjednih elemenata u
poučavanju jezika. S druge strane, činjenica da se gotovo polovica
sudionika u hrvatskom uzorku izjasnila da koristi priče manje od
jednom mjesečno ukazuje na to da učitelji često poučavaju prateći
udžbenik, tj. ne koristeći druge izvore.
Odgovori na drugo istraživačko pitanje (»Kako učitelji pronalaze i
biraju priče za nastavu engleskog jezika temeljenu na priči?«)
ukazuju da se u oba uzorka ispitanici koriste različitim izvorima za
pronalaženje priča. Ipak, očito je da slovenski učitelji najčešće
posežu za online resursima, a zatim knjižarama, školskim
knjižnicama i gradskim knjižnicama. Za razliku od njih, hrvatski
učitelji najčešće koriste tekstove ponuđene u udžbenicima, a zatim
online materijale i, rjeđe, knjižare. Školske i gradske knjižnice
konzultiraju se rijetko ili nikada. Ovi rezultati otkrivaju da je
pronalaženje izvornih priča poseban izazov, posebice za učitelje u
Hrvatskoj. Čini se da školske knjižnice ne zadovoljavaju potrebe
učitelja stranih jezika za izvornim materijalima. S druge strane, ova
situacija prirodno navodi učitelje da se okrenu materijalima
ponuđenim u udžbenicima.
Učitelji u oba uzorka najčešće uz priče nude aktivnosti vezane uz
vokabular. To ne čudi s obzirom da je jedna od prednosti korištenja
izvornih priča ta da »nude bogat izvor izvornog inputa, posebno u
pogledu vokabulara«.24 Priče se također često vežu uz aktivnosti
dramatizacije, usklađujući se s dokazanim prednostima korištenja
dramskih aktivnosti u učionici.25 Zanimljivo da je upotreba priča
radi uključivanja međupredmetnih aktivnosti niska među
ispitanicima u oba uzorka. Moguće je da učitelji nisu dovoljno
svjesni kako je za najuspješnije i najučinkovitije dugoročne
rezultate važno uravnotežiti i integrirati nastavu temeljenu na
sadržaju s korištenjem priča i narativnih tekstova tijekom
primarnog obrazovanja.26
Prema rezultatima koji se odnose na metode koje učitelji koriste za
prezentaciju priča u učionici, učitelji u oba uzorka uglavnom se
odlučuju za kombinaciju metoda, odnosno i za čitanje i za pričanje
priča. Osim toga, čini se da je ovo preferirana metoda hrvatskih
učitelja. Značajno veći postotak učitelja iz Slovenije (38,9 %) koristi
metode pripovijedanja u usporedbi s njihovim hrvatskim kolegama,
gdje samo 10,5 % učitelja koristi ovaj pristup. Iz usporedbe s
rezultatima slične ankete iz 2013. godine u Sloveniji, kada je
postotak učitelja koji su pripovijedali priče bio 21 %,27 može se
zaključiti da su učitelji tijekom godina upoznali i koristili metodu
pripovijedanja. Naposljetku, zanimljivo je da 10,5 % hrvatskih
učitelja uključuje audio/video materijale u nastavu engleskog
jezika, dok se nijedan slovenski učitelj nije odlučio za ovu
mogućnost. To pripisujemo činjenici da se hrvatski učitelji oslanjaju
na udžbenike koji često nude video isječke i druge audio/video
formate za priče predložene u udžbeniku. Imajući takve izvore pri
ruci, učitelji nisu potaknuti da se bave pričanjem priča ili čitanjem
priča učenicima.
Kružni raspored sjedenja, odnosno polukrug oko učitelja ili
učiteljice, pruža udobno okupljanje cijele grupe bez rekvizita –
poput stolova, pernica i školskih torbi – koji bi ometali potpuno
uranjanje (recepciju) u dobro ispričanu priču. Čini se da je to
prepoznala većina učitelja u slovenskom uzorku. Međutim, samo
polovica sudionika u hrvatskom uzorku mijenja raspored učionice
za čitanje priča, dok se kod druge polovice ispitanika priče čitaju ili
pričaju na tradicionalan način – u obliku frontalnog poučavanja. To
se može povezati s visokom učestalošću korištenja udžbenika.
Drugim riječima, nema potrebe mijenjati raspored učionice ako se
priča nalazi u udžbeniku. Učenici jednostavno okrenu određenu
stranicu i slušaju ili učitelja ili audio snimku. Međutim, kada učitelj
čita slikovnicu ili knjigu ili kada priča priču, logično je okupiti
učenike oko učitelja i knjige da bi bolje vidjeli i čuli.28
Postoje multimodalni aspekti čitanja priča i pričanja priča koji se
koriste da bi učenici bili uključeni u priču i da bi se poboljšala
recepcija priče. U ovom slučaju, učitelji najčešće mijenjaju svoje
glasove, koriste ilustracije, te izraze lica i gestikulaciju (više od 90
% učitelja u svim kategorijama i u Sloveniji i u Hrvatskoj), što je
prirodno i poželjno prilikom čitanja priča, ali također praktično i
ekonomično.29 Za uključivanje stvarnih objekata i lutki potrebno je
više pripreme, kako vremenski tako i praktično, što može biti razlog
za njihovu rjeđu upotrebu u učionici.
Vezano uz peto istraživačko pitanje (»Kakva je percepcija učitelja o
vlastitoj kompetenciji za korištenje priča u nastavi?«) primjećujemo
da se većina učitelja u obje zemlje prema svojim procjenama osjeća
uglavnom kompetentno i visoko kompetentno. Razlika između
učitelja pojavljuje se u srednjem dijelu ljestvice s većim brojem
hrvatskih učitelja koji izražavaju nesigurnost u svojoj kompetenciji.
Moguće je da učitelji nisu sigurni za što koristiti dječju književnost i
koji su kriteriji za odabir najprikladnijih materijala.30
Konačno, odgovori na šesto istraživačko pitanje (»S kojim se
izazovima susreću učitelji kada koriste priče u svojoj nastavi?«)
pokazali su da polovica učitelja u slovenskom uzorku nije imala
poteškoća, dok su svi učitelji u hrvatskom uzorku općenito nailazili
na neku vrstu poteškoće pri korištenju priče u nastavi. Još jedna
velika razlika između dvaju uzoraka može se uočiti u vezi s
nedostatkom vremena. Unatoč činjenici da je u obje zemlje
raspodjela tjednih sati nastave za predmet engleskog jezika ista, dva
sata tjedno, hrvatski učitelji naglašavaju nedostatak vremena kao
glavnu poteškoću pri korištenju priča. Nadalje, iako su učitelji u oba
uzorka naznačili nedostatak interesa učenika kao prepreku, to je
problem za 23 % hrvatskih učitelja, dok je samo malen dio učitelja
u slovenskom uzorku izrazio tu brigu. Nedostatak vremena i
nedostatak interesa učenika mogu se povezati s čestim oslanjanjem
na udžbenik, što može uzrokovati smanjenje vještina učitelja i umor
učenika.31
Rezultati također ukazuju na to da je pristup materijalima problem
s kojim se suočavaju ispitanici u oba uzorka. To se može povezati s
drugim istraživačkim pitanjem, gdje su sudionici spomenuli
oslanjanje na internet (Slovenija) i udžbenike (Hrvatska) prilikom
traženja priča za korištenje u nastavi. Knjižnice se koriste rijetko,
posebice u Hrvatskoj, što upućuje na činjenicu da prikladne priče i
knjige nisu lako dostupne učiteljima.
Zaključak
Na temelju rezultata istraživanja prikazanih u ovome radu može se
zaključiti da svi ispitani učitelji koriste priče u nastavi engleskoga
jezika u prve tri ili četiri godine primarnog obrazovanja u Sloveniji i
Hrvatskoj. Učitelji iz Slovenije i Hrvatske osjećaju se
kompetentnima za korištenje priča. Većinom čitaju i pričaju priče,
iako je pripovijedanje prisutnije među slovenskim učiteljima.
Tijekom čitanja ili pripovijedanja priča učitelji se oslanjaju na
neverbalnu komunikaciju poput gesta, kontakata očima,
ilustracijama, lutkama itd. Učenje rječnika ostaje primarni cilj za
obje skupine pri korištenju priča, odražavajući već poznate
prednosti izloženosti autentičnom jeziku. Međutim, nedovoljno se
koristi potencijal integracije sadržaja kurikula putem pripovijedanja
i mogućnost podizanja svijesti o kulturi putem priča, sugerirajući
propuštenu priliku za obogaćivanje općeg obrazovanja učenika.
Istraživanje također ističe razlike u načinu na koji učitelji dolaze do
materijala i odabira priče, gdje se učitelji iz Slovenije oslanjaju na
internetske izvore i knjižnice, dok se hrvatski učitelji uglavnom
oslanjaju na materijale iz udžbenika.
Nadalje, istraživanje je otkrilo područja koja uzrokuju poteškoće
učiteljima prilikom korištenja priča. Za obje je skupine ispitanika
pristup izvornim materijalima izazov. Nedostatak vremena za rad s
pričama je teškoća s kojom se većinom susreću učitelji u uzorku
ispitanika iz Hrvatske. Detaljnijom analizom rezultata uočena je
moguća povezanost uporabe udžbenika i nedostatka vremena.
Vremenska ograničenja s kojima se susreću učitelji mogu proizlaziti
iz njihove privrženosti udžbenicima, što dovodi do toga da učitelji
koriste prilagođene priče koje takvi materijali često pružaju,
umjesto da koriste izvorne priče. Isto tako, oslanjanje na udžbenik
uzrokuje češće čitanje nego pripovijedanje priča, što rezultira
češćim frontalnim radom i konačno izaziva probleme poput
nedostatka vremena i smanjenog interesa učenika.
Na temelju ovoga komparativnog istraživanja identificirana su
područja i problematika koja nije dovoljno zastupljena u
obrazovanju budućih učitelja engleskoga jezika ili u programu
stručnoga usavršavanja u Sloveniji i Hrvatskoj kada je riječ o
uporabi izvornih priča ili slikovnica. Da bi se izvorne priče uspješno
koristile u procesu učenja jezika, područja kojima treba posvetiti
više pažnje su: 1) stvaranje interdisciplinarnih, međupredmetnih
veza posredovanjem priča; 2) opremanje škola izvornim
materijalima na stranom jeziku (počevši s poticanjem budućih
učitelja da postupno izgrade vlastitu zbirku, suradnjom s
knjižničarom škole da bi se osnovao odjel s knjigama na stranim
jezicima u knjižnici ili korištenjem lokalne, gradske knjižnice kao
izvora); 3) poboljšanje informiranosti učitelja o učinkovitosti priča
u procesu učenja i usvajanja jezika da bi se uklonila predrasuda da
je pričanje ili čitanje priča u nastavi izgubljeno vrijeme.
Naposljetku, korištenje samog artefakta, odnosno izvorne priče ili
slikovnice, te povremeno odstupanje od udžbenika, moglo bi biti
dobrodošla promjena za učenike, potencijalno povećavajući njihov
interes za priče, čitanje i učenje jezika. Dodatno, uspostava fizičkog
prostora koje ne podrazumijeva korištenje stolova stvara i potiče
okruženje gdje se čitanje cijeni i smatra važnim.
Ivana Cindrić32 – Ivana Milković33 – Tina Rozmanič34 – Mateja
Dagarin Fojkar35
Stories in Teaching English in the First Years of Primary School – A
Comparative Study
Notes
[1] ∗ Izv. prof. dr. sc. Ivana Cindrić, Sveučilište u Zagrebu Učiteljski
fakultet, Savska cesta 77, HR-10000 Zagreb.
[2] ∗∗ Izv. prof. dr. sc. Ivana Milković, Sveučilište u Zagrebu
Učiteljski fakultet, Savska cesta 77, HR-10000 Zagreb.
[3] ∗∗∗ Tina Rozmanič, MA, Univerza v Ljubljani Pedagoška
fakulteta, Kardeljeva ploščad 16, SLO-1000 Ljubljana.
[4] ∗∗∗∗ Izv. prof. dr. sc. Mateja Dagarin Fojkar, Univerza v Ljubljani
Pedagoška fakulteta, Kardeljeva ploščad 16, SLO-1000 Ljubljana.
[5] Usp. K. EGAN, Teaching as storytelling. An alternative approach to
teaching and curriculum in the elementary school, Chicago, University
of Chicago Press, 1989, 13.
[6] Usp. R. FISHER, Teaching children to think, Oxford, Oxford
University Press, 22005, 2.
[7] Usp. G. ELLIS, J. BREWSTER, Tell it Again! The Storytelling
Handbook for Primary English Language Teachers, British Council
English, 2014, 6.
[8] Usp. I. GHOSN, Humanizing Teaching English to Young
Learners with Children’s Literature, Children’s Literature in English
Language Education, 1 (2013) 1, 39-57, 39.
[9] Usp. A. PINTER, Teaching young language learners, Oxford
University Press, 22017, 60.
[10] Usp. K. M. SPEAKER, D. TAYLOR, R. KAMEN, Storytelling.
Enhancing Language Acquisition in Young Children, Education, 125
(2004) 1, 3-14.
[11] Usp. S. MILLER, L. PENNYCUFF, The power of story, Using
storytelling to improve literacy learning, Journal of Cross-
Disciplinary Perspectives in Education, 1 (2008) 1, 36-43.
[12] Usp. Ghosn, Humanizing Teaching English…; G. C. ZAPATA,
Literature in L2 Spanish classes. An examination of focus-on-
cultural understanding, Language Awareness, 14 (2005) 4, 261-273,
https://doi.org/10.1080/09658410508668841.
[13] Usp. G. ELLIS, S. MOURÃO, Demystifying the read-aloud,
English Teaching Professional, 36 (2021) 22-25.
[14] Usp. Ellis, Brewster, Tell it Again..., 23; Miller, Pennycuff, The
Power…, 38.
[15] Usp. J. CLEMENTS, M. TOBIN, Understanding and teaching
primary English: Theory into practice, SAGE Publications, 2002, 20.
[16] Usp. M. WALSH, »Reading« pictures: What do they reveal?
Young children’s reading of visual texts, Reading: Language and
Literacy, 37 (2003) 3, 123-130, https://doi.org/10.1046/
j.00340472.2003.03703006.x.
[17] Usp. D. R. HILL, Graded readers in English, ELT Journal, 62
(2008) 2, 184-204, https://doi.org/10.1093/elt/ccn006.
[18] Usp. S. NARANČIĆ KOVAČ, D. LIKAR, Reading authentic
stories in English as a foreign language with seventh graders, u: J.
MIHALJEVIĆ DJIGUNOVIĆ (ur.), Children and English as a foreign
language, Zagreb, University of Zagreb, 2015, 156-172, https://
doi.org/10.17234/9789531755603.19.
[19] Usp. A. STANIŠIĆ, I. MILKOVIĆ, The Picturebook as a Starting
Point. A Case Study of First-Grade Chameleons, u: I. CINDRIĆ, I.
MILKOVIĆ (ur.), Zbornik radova simpozija Trendovi i izazovi u učenju
i p(r)oučavanju stranih jezika, Zagreb, Učiteljski fakultet Sveučilišta
u Zagrebu, 2022, 45-62.
[20] Usp. M. DUJMOVIĆ, Storytelling as a Method of EFL Teaching,
Metodički obzori: časopis za odgojno-obrazovnu teoriju i praksu, 1
(2006) 1, 75-87.
[21] Usp. Ellis, Brewster, Tell it Again..., 21-22.
[22] Usp. J. BREWSTER, G. ELLIS, D. GIRARD, The Primary English
Teacher’s Guide, Harlow, Penguin English, 2002, 188.
[23] M. DAGARIN FOJKAR, J. SKELA, P. KOVAČ, A Study of the
Use of Narratives in Teaching English as a Foreign Language to
Young Learners, English Language Teaching, 6 (2013) 6, 21-28,
http://dx.doi.org/10.5539/elt.v6n6p21.
[24] Brewster, Ellis, Girard, The Primary English…, 188.
[25] Usp. C. BRUMFIT, K. JOHNSON, The Communicative Approach
to Language Teaching, Oxford, Oxford University Press, 1981,
163-164; S. PHILLIPS, Drama with Children, Oxford, Oxford
University Press, 2003, 6.
[26] Usp. C. READ, Picture books and cross-curricular
themes,https://www,carolread,com/picture-books-and-cross-
curricular-themes/ (03.11.2023).
[27] Usp. Dagarin Fojkar, Skela, Kovač, A Study…, 24.
[28] Usp. I. CINDRIĆ, I. MILKOVIĆ, Storytime in English language
teaching – teachers’ practices, attitudes, and challenges, ELOPE, 20
(2023) 2, 83-101, https://doi.org/10.4312/elope.20.2.83-101.
[29] Usp. Brewster, Ellis, Girard, The Primary English…, 188.
[30] Usp. J. BLAND, Teaching English to Young Learners. More
Teacher Education and More Children’s Literature!, CLELEjournal, 7
(2019) 2, 279-103.
[31] Usp. A. C. CHARALAMBOUS, The Role and Use of Course
Books in EFL, (25.05.2011),https://files.eric.ed.gov/fulltext/
ED524247.pdf (03.11.2023).
[32] * Ivana Cindrić, PhD, Assoc. Prof., University of Zagreb,
Faculty of Teacher Education; Address: Savska c. 77, HR-10000
Zagreb, Croatia; E-mail: ivana.cindric@ufzg.hr.
[33] ** Ivana Milković, PhD, Assoc. Prof., University of Zagreb,
Faculty of Teacher Education; Address: Savska c. 77, HR-10000
Zagreb, Croatia; E-mail: ivana.milkovic@ufzg.hr.
[34] *** Tina Rozmanič, MA, University of Ljubljana, Faculty of
Eduation; Address: Kardeljeva ploščad 16, SLO-1000 Ljubljana,
Slovenia; E-mail: tina.rozmanic@pef.uni-lj.si.
[35] **** Mateja Dagarin Fojkar, PhD, Assoc. Prof., University of
Ljubljana, Faculty of Education; Address: Kardeljeva ploščad 16,
SLO-1000 Ljubljana, Slovenia; E-mail: mateja.dagarin@pef.uni-lj.si.
This display is generated from NISO JATS XML with jats-html.xsl.
The XSLT engine is libxslt.
2021 © Portal hrvatskih znanstvenih i stručnih časopisa - Hrčak
Izjava o pristupačnosti | Politika privatnosti | Kontakt


Prvi svjetski rat;jugoslavenstvo;Slovenci;Slovenska pučka stranka;Narodno-napredna stranka;Slovenia;Yugoslavia;Slovenians;World War 1914-1918;history;political parties;newspapers;World War I;Yugoslavia;Slovenes;Slovenian People’s Party;National Progressive Party;info:eu-repo/classification/udc/94(497.1)"1914/1918"

Preskoči na glavni sadržaj Preskoči na glavni navigacijski izbornik
Preskoči na podnožje stranice
Open Menu
[image]
 Traži
•  Trenutni broj
•  Arhivi
•  Objave
•  O časopisu
○  O časopisu
○  Časopis uređuju
○  Izjava o pravu korištenja i politika samoarhiviranja
○  Izjava o privatnosti
•  Prijave rada
•  Kontakt
Traži
Traži
•  Registracija
•  Prijava
Traži
1. Naslovnica /
2. Arhivi /
3. Svezak 55 Br. 1 (2023): Časopis za suvremenu povijest /
4. ČLANCI
Konvergencija političkih
strategija slovenskih katoličkih
narodnjaka i liberala u Prvom
svjetskom ratu
Autor(i)
•  Igor Ivašković Ekonomski fakultet Sveučilišta u Ljubljani,
Ljubljana, Slovenija
 https://
orcid.org/0000-0002-3474-007X
 https://doi.org/10.22586/csp.v55i1.23610
DOI:
 Prvi svjetski rat; jugoslavenstvo; Slovenci; Slovenska pučka stranka;
Narodno-napredna stranka
Ključne riječi:
Sažetak
Autor analizira stavove slovenskih katoličko-narodnjačkih i
liberalnih časopisa glede državnopravnih pitanja u razdoblju od
Sarajevskoga atentata 1914. do zagrebačkoga sastanka u ožujku
1918. Katoličko-narodnjačka Slovenska pučka stranka početkom
rata zauzela je snažan protusrpski stav. Dok je na vanjskopolitičkom
planu dio stranke zazivao vojno kažnjavanje Srbije, na unutarnjem
stranka unisono zastupa ideju hrvatsko-slovenske državne jedinice
unutar Habsburške Monarhije. Slovenski su liberali na drugoj strani,
unatoč osudi čina atentata, osuđivali protusrpske demonstracije te
pritom naglašavali odgovornost austrougarske politike za eskalaciju
rata. Uslijed širih makrogeopolitičkih događaja, prije svega
povećanja vjerojatnosti Antantine pobjede, koja je povećavala strah
pred implementacijom Londonskoga ugovora, te činjenice da su
velikonjemački austrijski krugovi iskoristili rat protiv Srbije za širu
protu(jugo)slavensku kampanju u kojoj se svaka emancipacijska
težnja Slovenaca i Hrvata prikazivala kao protudržavni element,
slovenski katolički narodnjaci mijenjaju strategiju. Nakon uviđanja
da ni iskazivanje najsnažnijih proaustrijskih emocija te ulaganje
iznimno velikih napora u predočavanje razlike između slovensko-
hrvatske trijalističke vizije i velikosrpskoga koncepta neće uroditi
plodom, slovenski su katolički narodnjaci krenuli putem
okrupnjavanja vlastitoga političkog legitimiteta preko zauzimanja
vodećih pozicija u zastupničkim tijelima austrougarskih Južnih
Slavena. Budući da je za to bila potrebna i suradnja sa slovenskim
liberalima te austrougarskim Srbima, taj je obrat implicirao i
prihvaćanje širega južnoslavenskoga koncepta.
[image]
##submission.downloads##
•  pdf
Objavljeno
2023-10-17
Kako citirati
Ivašković, I. (2023). Konvergencija političkih strategija slovenskih
katoličkih narodnjaka i liberala u Prvom svjetskom ratu. Časopis Za
Suvremenu Povijest, 55(1). https://doi.org/10.22586/
csp.v55i1.23610
Više formata citiranja
•  ACM
•  ACS
•  APA
•  ABNT
•  Chicago
•  Harvard
•  IEEE
•  MLA
•  Oscola
•  Turabian
•  Vancouver
Preuzmi citat
•  Endnote/Zotero/Mendeley (RIS)
•  BibTeX
Broj časopisa
Svezak 55 Br. 1 (2023): Časopis za suvremenu povijest
Rubrika
ČLANCI
Autorska prava
Copyright (c) 2023 autori i časopis
[image]
Ovaj rad licenciran je pod Creative Commons Attribution-
NonCommercial 4.0 International License.
Nositelji autorskih prva su izdavač Hrvatski institut za povijest i
autori. Časopis za suvremenu povijest je časopis u otvorenom
pristupu. Sadržaj časopisa u cijelosti je besplatno dostupan.
Korisnici smiju čitati, preuzimati, kopirati, distribuirati, tiskati,
pretraživati ili stavljati poveznice na materijal te mijenjati,
preoblikovati i prerađivati materijal ili ga koristiti na druge
zakonite načine, sve dok odgovarajuće citiraju izvornik, sukladno
Creative Commons licenci CC BY-NC. Radove objavljene u Časopisu
za suvremenu povijest dozvoljeno je pohranjivati u institucijske i
tematske repozitorije uz osiguravanje poveznica na web stranice
časopisa i Hrčka. Časopis autorima ne naplaćuje objavu radova.
Uredništvo ne odgovara za navode i gledišta iznesena u pojedinim
prilozima.
[image]
[image]
[image]
Informacije
•  Za čitatelje
•  Za autore
•  Za knjižničare
Jezik / Language
•  English
•  Hrvatski
[image]
[image]


Drugi svjetski rat;Nezavisna Država Hrvatska;okupirana
Slovenija/Njemački Reich;proučavanje granica;rijeka Sutla;druga svetovna vojna;Neodvisna država Hrvatska;okupirana Slovenija;Nemški rajh;preučevanje mej;reka Sotla;info:eu-repo/classification/udc/94(497.1)"1941/1945"

Preskoči na glavni sadržaj Preskoči na glavni navigacijski izbornik
Preskoči na podnožje stranice
Open Menu
Historijski zbornik
 Traži
•  Trenutni broj
•  Arhivi
•  Prijave priloga
•  Obavijesti
•  O časopisu
○  O časopisu
○  Časopis uređuju
○  Podaci o izdavaču
○  Izjava o pravu korištenja i politika samoarhiviranja
○  Izjava o privatnosti
•  Kontakt
Traži
Traži
•  Registracija
•  Prijava
Traži
1. Naslovnica /
2. Arhivi /
3. Svezak 77 Br. 1 (2024): Historijski zbornik /
4. Članci
Granica između Njemačkog
Reicha i NDH (1941. – 1945.).
Slučaj rijeke Sutle
Autor(i)
•  Peter Mikša Filozofski fakultet Sveučilišta u Ljubljani
•  Matija Zorn Znanstvenoistraživački centar SAZU, Ljubljana
 https://doi.org/10.59412/hz.77.1.3
DOI:
 Drugi svjetski rat; Nezavisna Država Hrvatska; okupirana
Slovenija/Njemački Reich; proučavanje granica; rijeka Sutla
Ključne riječi:
Sažetak
Današnja granica između Slovenije i Hrvatske za vrijeme Drugog
svjetskog rata i njemačke okupacije Slovenije bila je dio južne
granice njemačkog Reicha. Granica je bila označena graničnim
kamenima, a Njemačka je granično područje osigurala visokom
žičanom ogradom i drugim tehničkim barijerama čiji su ostaci
vidljivi i danas. Prelazak granice bio je otežan, što je za lokalno
stanovništvo predstavljalo velik izazov jer su mnogi bili tzv.
dvovlasnici. Krijumčarenje je dovelo do mnogih ilegalnih prelazaka
granice što je rezultiralo brojnim smrtnim posljedicama, prije svega
zbog mina. One su bile velik problem još dugo nakon završetka
rata.
[image]
##submission.downloads##
•  pdf
Objavljeno
2024-07-28 — Ažurirano 2024-07-28
Verzije
•  2024-07-28 (2)
•  2024-07-28 (1)
Kako citirati
Mikša, P., & Zorn, M. (2024). Granica između Njemačkog Reicha i
NDH (1941. – 1945.). Slučaj rijeke Sutle. Historijski Zbornik, 77(1),
51–81. https://doi.org/10.59412/hz.77.1.3
Više formata citiranja
•  ACM
•  ACS
•  APA
•  ABNT
•  Chicago
•  Harvard
•  IEEE
•  MLA
•  Oscola
•  Turabian
•  Vancouver
Preuzmi citat
•  Endnote/Zotero/Mendeley (RIS)
•  BibTeX
Broj časopisa
Svezak 77 Br. 1 (2024): Historijski zbornik
Rubrika
Članci
Autorska prava
[image]
Ovaj rad licenciran je pod Creative Commons Attribution-
NonCommercial 4.0 International License.
•  Nositelji autorskih prva su izdavač Društvo za hrvatsku
povjesnicu i autori. Historijski zbornik je časopis u otvorenom
pristupu. Sadržaj časopisa u cijelosti je besplatno dostupan.
Korisnici smiju čitati, preuzimati, kopirati, distribuirati,
tiskati, pretraživati ili stavljati poveznice na materijal te
mijenjati, preoblikovati i prerađivati materijal ili ga koristiti
na druge zakonite načine, sve dok odgovarajuće citiraju
izvornik, sukladno Creative Commons licenci CC BY-NC.
Radove objavljene u Historijski zbornik dozvoljeno je
pohranjivati u institucijske i tematske repozitorije uz
osiguravanje poveznica na web stranice časopisa i Hrčka.
Časopis autorima ne naplaćuje objavu radova. Uredništvo ne
odgovara za navode i gledišta iznesena u pojedinim
prilozima.
•
Informacije
•  Za čitatelje
•  Za autore
•  Za knjižničare
Jezik / Language
•  English
•  Hrvatski
[image]


slovenska književnost;hrvaška književnost;roman;slovenski roman;hrvaški roman;ženska proza;interkulturna interpretacija;branje;Z. Kveder;Hanka;Njeno življenje;TITLE:The Slovene-Croatian author Zofka Kveder (1878–1926) is neglected in literary history both as a Slovene and as a Croatian writer. A comparative;inter-cultural interpretation of two of Kveder’s novels is executed in the form of a story about the first reading of them. It presents doubts about the quality of the novel Njeno življenje (1914) and about its feminist character. The author of the article
finds much more interesting Kveder’s novel Hanka (1917);published in Croatian;which with its analysis of the inter-cultural categories displays multifaceted polyvalency and attractiveness from linguistic-artistic;ideological;feminist;and pacifist points of view. The implied comparative-Slavic perspective in the interpretation shows that a translation (into Slovene) and/or a new publication in
Croatian of the novel Hanka would be beneficial for both literary cultures;particularly for the Slovene feminist criticism;perhaps to the greater extent than “forcing” the collection of sketches Misterij žene or the novel Njeno življenje./KEYWORDS:Slovene novel;Croatian novel;women's prose;intercultural interpretation;reading;Z. Kveder;Hanka;Njeno življenje;info:eu-repo/classification/udc/821.163.6.09-31 Kveder Z.

[image]
•  [image]
•  English
•  Kontakt
•  Išči
Meni
•  Tečaji za odrasle
•  Izpiti
•  Knjige
•  Za otroke
•  Na tujih univerzah
•  Seminar SJLK
•  Simpozij obdobja
•  Izobraževanja za učitelje
•  Simpozij obdobja:
•  43. simpozij Obdobja (2024)
•  Zborniki
•  Arhiv simpozijev
Simpozij obdobja
•  43. simpozij Obdobja (2024)
•  Oddaja prispevka za Simpozij Obdobja 43
•  Zborniki
•  Obdobja 42
•  Obdobja 41
•  Obdobja 40
•  Obdobja 39
•  Obdobja 38
•  Obdobja 37
•  Obdobja 36
•  Obdobja 35
•  Obdobja 34 (1.del)
•  Obdobja 34 (2. del)
•  Obdobja 33
•  Obdobja 32
•  Obdobja 31
•  Obdobja 30
•  Obdobja 29
•  Obdobja 28
•  Obdobja 27
•  Obdobja 26
•  Obdobja 25
•  Obdobja 24
•  Obdobja 23
•  Obdobja 22
•  Obdobja 21
•  Obdobja 20
•  Obdobja 19
•  Obdobja 18
•  Arhiv simpozijev
•  2023
○  Sodelavke in sodelavci 42. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2022
○  Sodelavke in sodelavci 41. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2021
○  Sodelavke in sodelavci 40. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2020
○  Sodelavke in sodelavci 39. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2019
○  Sodelavke in sodelavci 38. simpozija
○  Odmevi v medijih
•  2018
○  Sodelavke in sodelavci 37. simpozija
•  2017
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 36. simpozija
•  2016
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 35. simpozija
•  2015
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 34. simpozija
•  2014
○  Odmevi v medijih
○  Sodelavke in sodelavci 33. simpozija
•  2013
○  Odmevi v medijih 32
○  Sodelavke in sodelavci 32. simpozija
•  2012
○  Odmevi v medijih 31
○  Sodelavke in sodelavci 31. simpozija
•  2011
○  Odmevi v medijih 30
○  Sodelavke in sodelavci 30. simpozija
•  2010
○  Odmevi v medijih 29
○  Sodelavke in sodelavci 29. simpozija
•  2009
○  Odmevi v medijih 28
○  Sodelavke in sodelavci 28. simpozija
•  2008
○  Sodelavke in sodelavci 27. simpozija
•  2007
○  Sodelavke in sodelavci 26. simpozija
•  2006
○  Sodelavke in sodelavci 25. simpozija
1. Homepage
2. Simpozij obdobja
3. Zborniki
4. Obdobja 21
Simpozij Obdobja 21: Slovenski
roman
[image]
VSEBINA
Gregor Kocijan in Miran Hladnik
UVOD Prenesi PDF
SLOVENSKI ROMAN V 19. STOLETJU
Katarina Bogataj Gradišnik
PREOBRAZBA SENTIMENTALNE DEDIŠČINE OB NARODOTVORNI
VLOGI SLOVENSKEGA ROMANA Prenesi PDF
Sergio Bonazza
IDEOLOŠKI VIDIKI SLOVENSKEGA ROMANA V 19. STOLETJU
Prenesi PDF
Vlado Nartnik
K LIKU DESETEGA BRATA OD LEVSTIKA DO CANKARJA Prenesi
PDF
Nada Petkovska
ZGRADBA LJUBEZENSKE ZGODBE V ROMANIH DESETI BRAT IN
1895, POTRES Prenesi PDF
Timothy Pogačar
LIBERALIZEM IN SLOVENSKA LITERATURA. Roman Ivana Tavčarja
Visoška kronika Prenesi PDF
IVAN CANKAR IN SODOBNIKI
Jožica Ceh
METAFORIKA V CANKARJEVIH ROMANIH Prenesi PDF
Тatjana Cepelevska
КОНЦЕПТЫ ДОМА И ДОРОГИ/ПУТИ В РОМАНАХ ИВАНА
ЦАНКАРА Prenesi PDF
Evald Koren
NOVA VERZIJA GOVEKARJEVEGA ROMANA V KRVI Prenesi PDF
Jože Lipnik
ZGRADBA MARTINA KAČURJA Z IMENI KRAJEV Prenesi PDF
Katarina Marinčič
IZIDOR CANKAR: S POTI. Dekadentni roman kot ironizacija
naturalizma? Prenesi PDF
Ivana Živančevič-Sekeruš
CANKAR’S UNWRITTEN NOVELS – A MODEL FOR SELF-
CONSCIOUS NARRATION Prenesi PDF
ŽENSKO VPRAŠANJE IN ZOFKA KVEDER
Silvija Borovnik
SODOBNE SLOVENSKE ROMANOPISKE. Sodobni slovenski ženski
roman? Prenesi PDF
Alenka Jensterle-Doležal
MITOLOGIZACIJA ŽENSKE V CANKARJEVI PROZI Prenesi PDF
Zvonko Kovač
ROMANI ZOFKE KVEDER Prenesi PDF
Katja Mihurko Poniž
ALI JE NJENO ŽIVLJENJE ZOFKE KVEDER FEMINISTIČNI
ROMAN? Prenesi PDF
Mateja Pezdirc Bartol
ODNOS MED MATERJO IN HČERJO V SODOBNEM SLOVENSKEM
ROMANU Prenesi PDF
ŽANRI
Aleksandra Belšak
ŽANRI V SLOVENSKI DALJŠI PROZI Prenesi PDF
Igor Grdina
ZGODOVINSKI ROMAN V SLOVENSKI KNJIŽEVNOSTI Prenesi PDF
Dragica Haramija
ŽANRI SLOVENSKEGA MLADINSKEGA REALISTIČNEGA ROMANA
Prenesi PDF
Zoltan Jan
LIK MLADOSTNIKA V NEKATERIH NOVEJŠIH SLOVENSKIH
ROMANIH Prenesi PDF
Alenka Koron
ROMAN KOT AVTOBIOGRAFIJA Prenesi PDF
Vanesa Matajc
SODOBNI IN MODERNI SLOVENSKI ZGODOVINSKI ROMAN
Prenesi PDF
Günter Mühlberger, Kurt Habitzel
„WIEDERKEHR DES GLEICHEN?“ ODER: EINIGE BEMERKUNGEN
ZU EINER STRUKTURELLEN POETIK DES DEUTSCHSPRACHIGEN
HISTORISCHEN ROMANS Prenesi PDF
Barbara Pregelj Balog
DETEKTIVKA V SODOBNI SLOVENSKI IN ŠPANSKI KNJIŽEVNOSTI
Prenesi PDF
Irena Samide
ZMUZLJIVE PODOBE SLOVENSKEGA BIOGRAFSKEGA ROMANA
Prenesi PDF
Majda Stanovnik
LITERARNA DOKUMENTARNOST ROŽANČEVEGA ROMANA O
KNJIGAH Prenesi PDF
Nadežda N. Starikova
SLOVENSKI ZGODOVINSKI ROMAN MED VOJNAMA. Nacionalno
in univerzalno Prenesi PDF
Peter Svetina
SLOVENSKI KRIMINALNI ROMAN PRED DRUGO SVETOVNO
VOJNO Prenesi PDF
Alojzija Zupan-Sosič
POTOVATI, POTOVATI! Najnovejši slovenski potopisni roman
Prenesi PDF
SODOBNI ROMAN
Lidija Boškovič
MITSKI MODELI I OTKLON OD MITA U MENUETU ZA GITARU
VITOMILA ZUPANA Prenesi PDF
Helga Glušic
IZRAZ NEGOTOVE ZAVESTI. Pogled na sočasni slovenski roman
Prenesi PDF
Zoran Konstantinovič
THE IMPORTANCE OF A NOVEL FOR THE SURVIVAL OF A
MINORITY. Zmote dijaka Tjaža by Florian Lipuš Prenesi PDF
Metka Peserl
PSIHOLOŠKI MEHANIZMI V FLISARJEVEM ROMANU VELIKA
ŽIVAL SAMOTE ALI ZAKAJ SE LJUDJE BOJIJO LITERATURE
Prenesi PDF
Elena Popovska
PODOBA TUJCA V JANČARJEVEM ROMANU GALJOT Prenesi PDF
Joanna Pszczola
O PROBLEMIH SODOBNE KULTURE NA PODLAGI
POSMEHLJIVEGA POŽELENJA DRAGA JANČARJA Prenesi PDF
Julija A. Sozina
POSKUS ODDALJEVANJA SLOVENSKEGA ROMANA OD
IDEOLOGIJE PRED OSAMOSVOJITVIJO Prenesi PDF
Marija Stanonik
FUNKCIJA SLOVSTVENE FOLKLORE V SODOBNEM SLOVENSKEM
ROMANU Prenesi PDF
Miran Štuhec
FUNKCIJA IN DIALEKTIKA MEŠČANSTVA V SLOVENSKEM
ROMANU Prenesi PDF
Franc Zadravec
REALNOST IN FANTASTIKA V SLOVENSKEM ROMANU 20.
STOLETJA Prenesi PDF
TEORIJA
Mária Bátorová
ROMAN DER EUROPÄISCHEN MODERNE Prenesi PDF
Marko Juvan
FIKCIJA IN ZAKONI Prenesi PDF
Irena Novak Popov
LIRIZACIJA ROMANA Prenesi PDF
Peter Scherber
REWRITING: LITERARNI POSTOPEK IN NJEGOVA REALIZACIJA V
SLOVENSKEM ROMANU Prenesi PDF
Jola Škulj
FORMA ROMANA IN SLOVENSKI MODERNIZEM Prenesi PDF
Janez Vrečko
GRŠKI ROMAN KOT ROMAN PRED ROMANOM Prenesi PDF
JEZIK
Primož Jakopin
NIZKOENTROPIJSKI JEZIKOVNI MODEL NA BESEDILIH CIRILA
KOSMAČA IN IVANA CANKARJA Prenesi PDF
Marko Jesenšek
SOPOMENSKOST BESEDJA V CAFOVEM PREVODU ROBINSONA
MLAJŠEGA Prenesi PDF
Marija Mercina
MEDBESEDILNI KRIPTOGRAM V POMLADNEM DNEVU CIRILA
KOSMAČA Prenesi PDF
Martina Orožen
SLOVENSKI SVETEC IN UČITELJ. Jezikovna naravnanost
upovedovanja Prenesi PDF
Francka Premk
SRCE, KLJUČNA BESEDA TAVČARJEVIH MRTVIH SRC. Besedna in
besedilna analiza, soočena z monografijo o Ivanu Tavčarju Prenesi
PDF
SLOVENSKI IN EVROPSKI ROMAN
Matjaž Birk
NEMŠKA ZGODOVINSKA POVEST NA SLOVENSKEM V PRVI
POLOVICI 19. STOLETJA Prenesi PDF
Fedora Ferluga-Petronio
IVAN TRINKO IN NJEGOV ITALIJANSKI PREVOD TAVČARJEVE
VITA VITAE MEAE IN STRITARJEVEGA GOSPODA
MIRODOLSKEGA Prenesi PDF
István Fried
THE SLOVENIAN NOVEL AND THE EUROPEAN NOVEL: AN
OUTLINE Prenesi PDF
Florence Gacoin-Marks
“IZNENADA SE JE NAVELIČALA ROMANOV IN OTOŽNIH
BLODENJ.” Obraz v zrcalu Mire Mihelič v luči evropskega
romanopisja Prenesi PDF
István Lukács
ZAČETKI RECEPCIJE SLOVENSKEGA ROMANA V MADŽARSKEM
PREVODU Prenesi PDF
Marija Mitrovic
ROMAN VLADIMIRJA BARTOLA IN OTTO WEININGER Prenesi
PDF
Tatjana Petzer
EROS AND ECSTASY: ON THE ENACTMENT OF SACRIFICE IN
VLADIMIR BARTOL’S NOVEL ALAMUT Prenesi PDF
Gizela Polanc Podpecan
ROMAN RUDIJA ŠELIGA STOLP V LUČI MODERNEGA
EVROPSKEGA ROMANA Prenesi PDF
Tone Smolej
GERMINAL KOT ZGLED FINŽGARJEVEGA ROMANA IZ
MODERNEGA SVETA Prenesi PDF
Bozena Tokarz
TRANS-ATLANTIK V PREVODU NIKA JEŽA Prenesi PDF
SLOVENSKI IN JUŽNOSLOVANSKI ROMAN
Branka Brlenič-Vujič
KOSMAČEV POMLADNI DAN I DESNIČINA PROLJEČA IVANA
GALEBA Prenesi PDF
Vladimir Osolnik
SLOVENSKI IN JUŽNOSLOVANSKI ZGODOVINSKI ROMAN V
DRUGI POLOVICI 20. STOLETJA Prenesi PDF
Naume Radiceski
НАЦИОНАЛЬНО-ЕКЗИСТEНЦИЈАЛНИТЕ ТEНДEНЦИИ ВО
РОMАНИТЕ MАРА ОД СТОЈАН ХРИСТОВ И КАПЛАН MАРТИН
ЧEДEРMАЦ ОД ФРАНЦЕ БEВК Prenesi PDF
Đurđa Strsoglavec
SLOVENSKA PROZA V JUŽNOSLOVANSKEM PROSTORU Prenesi
PDF
SLOVENSKI ROMAN IN ANGLEŠČINA
Henry R. Cooper
“ARE ADAMIC’S NOVELS SLOVENE NOVELS”? Prenesi PDF
Danica Čerče
STEINBECKOVI ZGLEDI V SLOVENSKEM
SOCIALNOREALISTIČNEM ROMANU Prenesi PDF
David Limon
THE SLOVENE NOVEL IN ENGLISH: BRIDGING THE CULTURAL
GAP Prenesi PDF
Tine Kurent
RECEPCIJA DVEH ADAMIČEVIH ROMANOV O RESNIČNIH
DOGODKIH Prenesi PDF
Mihael Kuzmic
ROMAN DR. ERNESTA A. STIEGLERJA SO SHALL THEY REAP …
IN SLOVENSKA EVANGELIČANSKA CERKEV SV. IVANA V
BETLEHEMU, PENSILVANIJA, ZDA Prenesi PDF
BRALCI ROMANA IN DRUGE DISCIPLINE
Milena Blažič
SLOVENSKA REALISTIČNA IN FANTASTIČNA PRIPOVED PRI
POUKU KNJIŽEVNOSTI V OSNOVNI ŠOLI Prenesi PDF
Milan Dolgan
ALI PIŠE JOŽE TOPOLOVEC HALOŽAN PREPROSTO ALI
UMETELNO? Prenesi PDF
Gregor Kocijan
BRALCI ROMANESKNE PROZE NA SLOVENSKEM OD 1973 DO
1998. Sprehod skozi 25-letno raziskovanje knjige in bralcev Prenesi
PDF
Jožef Muhovič
UMETNOST MED MALIMI IN VELIKIMI ZGODBAMI Prenesi PDF
Gregor Pompe
SLOVENSKA OPERNA USTVARJALNOST IN SLOVENSKI ROMAN
Prenesi PDF
Cvetka Toth
SCHOPENHAUER IN SLOVENSKA MISEL Prenesi PDF
Alenka Žbogar
ROMAN V GIMNAZIJI Prenesi PDF
•  Tečaji za odrasle
○  Vrste tečajev
○  Štipendije
○  Splošne informacije
•  Izpiti
○  Izpiti
○  Izpitni roki 2024
○  Pogosta vprašanja
○  Izpitni pravilnik
○  Izpitni red
○  O izpitnem centru
•  Knjige
○  Predstavitev
○  Učbeniki in priročniki
○  Gradiva
○  Stopenjska berila
○  Letna poročila
•  Za otroke
○  Tečaji
○  Učbeniki
○  I/E-gradiva
○  Učni načrti
○  Izobraževanja
○  Projekti
•  Na tujih univerzah
○  Predstavitev
○  Predstavitev programa STU
○  Delovna mesta učiteljev slovenščine na tujih univerzah
○  Slovenistike
○  Kulturni projekti
○  Letna poročila
○  Splošne informacije
•  Seminar SJLK
○  Predstavitev
○  60. seminar slovenskega jezika, literature in kulture,
2024
○  Zborniki SSJLK
○  Arhiv seminarjev
•  Simpozij obdobja
○  43. simpozij Obdobja (2024)
○  Zborniki
○  Arhiv simpozijev
•  Izobraževanja za učitelje
○  Predstavitev
○  Redni seminarji
○  Drugi seminarji
○  Za prostovoljce
○  Arhiv vsebin in predavateljev
Povežite se z nami
○  Twitter
○  Facebook
○  Instagram
•
•
©  CSDTJ 2015. Vse pravice pridržane.
•  Izjava o zasebnosti
•  Avtorji