posjetitelj;Muzej krapinskih neandertalaca;turistička ponuda;tržišni segment;kulturna baština;visitor;Krapina Neanderthal Museum;tourist offer;market segment;cultural heritage;info:eu-repo/classification/udc/338.483.12:069(497.5Krapina)(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Sara Barić

ANALIZA POSJETITELJA MUZEJA KRAPINSKIH
NEANDERTALACA S CILJEM PRILAGOĐAVANJA
PONUDE TRŽIŠNIM SEGMENTIMA
ANALIZA OBISKOVALCEV MUZEJA KRAPINSKIH
NEANDERTALCEV Z NAMENOM PRILAGODITVE
PONUDBE TRŽNIM SEGMENTOM
Diplomski rad visokoškolskog strukovnog studija

Brežice, listopad 2020

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Sara Barić

ANALIZA POSJETITELJA MUZEJA KRAPINSKIH
NEANDERTALACA S CILJEM PRILAGOĐAVANJA
PONUDE TRŽIŠNIM SEGMENTIMA
ANALIZA OBISKOVALCEV MUZEJA KRAPINSKIH
NEANDERTALCEV Z NAMENOM PRILAGODITVE
PONUDBE TRŽNIM SEGMENTOM
Diplomski rad visokoškolskog strukovnog studija

Mentor: izr. prof. dr. Marko Koščak

Sumentor: asist. Nejc Pozvek

Brežice, listopad 2020

IZJAVA O AVTORSTVU IN ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE ZAKLJUČNEGA
DELA

Ime in priimek študent-a/-ke: Sara Barić
Študijski program: Visokošolski strokovni študijski program Turizem
Naslov zaključnega dela: Analiza posjetitelja Muzeja krapinskih neandertalaca s ciljem
prilagođavanja ponude tržišnim segmentima
Mentor: izr. prof. dr. Marko Koščak
Somentor: asist. Nejc Pozvek

Podpisan-i/-a študent/-ka Sara Barić
•
izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a
ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;
•
izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del
v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a;
•
na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno
prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter
pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a,
da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence
Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in
obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz
vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje,
dajanje v najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem,
da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;
•
dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi,
skupaj z objavo zaključnega dela;
•
izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega
dela, ki sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.

Datum in kraj: __________________
Podpis študent-a/-ke: ____________________

ZAHVALA
Iskreno hvala mentoru izr. prof. dr. Marku Koščaku i posebice sumentoru asist. Nejcu
Pozveku za svu stručnu pomoć i usmjerenja tijekom pisanja diplomskog rada.
Najveće hvala mojoj obitelji, Josipu i prijateljima, koji su uvijek bili uz mene te mi pružili
podršku kroz još jedan dio mog školovanja.

ANALIZA POSJETITELJA MUZEJA KRAPINSKIH NEANDERTALACA
S CILJEM PRILAGOĐAVANJA PONUDE TRŽIŠNIM SEGMENTIMA
U diplomskom smo se radu posvetili Muzeju krapinskih neandertalaca i stvaranju
prijedloga ponude prilagođene tržišnim segmentima. Muzej krapinskih neandertalaca
nalazi se uz Nalazište krapinskih neandertalaca Hušnjakovo, koje je zaštićeno kao prvi
paleontološki spomenik prirode u Hrvatskoj. U teorijskom dijelu rada smo definirali
pojmove posjetitelja, kulturnog turizma, kulturne baštine, muzeja, turističke ponude i
tržišnog segmenta. Kod prikaza područja istraživanja smo se usredotočili na grad Krapinu
gdje se Muzej nalazi i njegovu turističku ponudu, a zatim na povijest i današnjost Muzeja
krapinskih neandertalaca kao i na trenutnu ponudu za posjetitelje. U nastavku smo
pomoću SWOT i benchmark analize došli do nedostataka i mogućnosti glede prilagodbe
ponude potencijalnim tržišnim segmentima. U empirijskom dijelu diplomskog rada
kvantitativno smo prema zadanim varijablama istražili, koji se dva tržišni segmenti
najčešće pojavljuju u Muzeju. Na osnovi istraživanja smo došli do cilja diplomskog rada
što je davanje prijedloga za prilagođavanje ponude tržišnim segmentima s namjerom da
naši prijedlozi služe Muzeju krapinskih neandertalaca kod stvaranja i nadogradnje
buduće ponude.
Ključne riječi: posjetitelj, Muzej krapinskih neandertalaca, turistička ponuda, tržišni
segment, kulturna baština
AN ANALYSIS OF VISITORS OF THE KRAPINA NEANDERTHAL
MUSEUM WITH THE GOAL OF ADJUSTING OFFER TO
APPROPRIATE MARKET SEGMENTS
In the diploma thesis we dedicated to Krapina Neanderthal Museum and the creation of
proposals of adjusting the offer to appropriate market segments. Krapina Neanderthal
Museum is located near to the Neanderthal site Hušnjakovo, which is protected as the
first Paleontological Nature Monument Croatia. In the theoretical part of the diploma
thesis we examined definitions of phrase visitor, cultural tourism, cultural heritage,
museum, tourist offer and market segment. While presenting the research area we
focused on the city of Krapina and it's tourist offer. Then we focused on the history and
present of the Krapina Neanderthal Museum as well as on the current offer for visitors.
Weaknesses and opportunities were gotten with the SWOT and benchmark analysis. In
the empirical part, we quantitatively serached which two market segments most often
appear as the visitors in the Museum according to the given variables. Based on the
research, we came to the goal of our diploma thesis, which is to make to create
proposals for adjusting the offer to appropriate market segments with the intention that
our proposals serve in creating and upgrading future offers in Krapina Neanderthal
Museum.
Key Words: visitor, Krapina Neanderthal Museum, tourist offer, market segment,
cultural heritage
UDK: 338.483.12:069(497.5Krapina)(043.2)

ANALIZA OBISKOVALCEV MUZEJA KRAPINSKIH
NEANDERTALCEV Z NAMENOM PRILAGODITVE PONUDBE
TRŽNIM SEGMENTOM
Muzejska dejavnost kot del kulturne dediščine predstavlja velik del turizma. Poleg tega
je turistična ponudba, ki je na voljo obiskovalcem, tesno povezana. Da bi obiskovalcem
lahko izpolnili njihove želje in pričakovanja, je treba muzejsko ponudbo prilagoditi
vsakemu od njih, kar pomeni, da jo prilagodimo tržnim segmentom. Tržni segmenti se
med seboj razlikujejo, zato je treba obiskovalce analizirati in nato razvrstiti po določenih
spremenljivkah, da lahko ponudbo prilagodimo vsakemu od njih. V naši raziskavi smo se
osredotočili na obiskovalce Muzeja krapinskih neandertalcev, da bi dosegli dva tržna
segmenta, ki jima lahko prilagodimo ponudbo. To pa so ljubitelji kulture, katerim je
potrebno ponuditi čim več kulturnih vsebin, in družine, ki se rade zabavajo, katerim je
potrebno ponuditi zabavne dejavnosti, ki smo jih predložili.
Prilagajanje ponudbe tržnim segmentom se vedno bolj uporablja v vseh oblikah turizma,
saj se kaže v zelo dobrih rezultatih, koristnih tudi potencialnim obiskovalcem. Raziskovali
smo trenutno ponudbo Muzeja krapinskih neandertalcev in prišli do zaključka, da je
ponudba enaka za vse s posameznimi delavnicami, na katerih otroci večinoma
sodelujejo v okviru šolskih izletov. Delavnice, ki jih ponujajo, so majhen geološki
laboratorij, prazgodovinska izdelava torbic, življenje v času neandertalcev, izdelava
geoloških stebrov, fosilna abeceda, homininove lobanje, valovite fosilne strukture ter
neandertalci in umetnost. Z dodatno ponudbo, ki je bolj dodelana in prilagojena
posameznim tržnim segmentom, bi bilo zagotovo še več zanimanja za obisk. Menimo,
da pomanjkanje takšne ponudbe se pojavlja zaradi trenutnega zadovoljivega števila
obiskovalcev in šolskih izletov v okviru šolskega programa.
Ponudba, ki jo Muzej krapinskih neandertalcev ponuja svojim potencialnim
obiskovalcem, vsebuje enake informacije in vsebino, ne glede na to, ali gre za vrtčevske
otroke ali upokojence. V tem smo prepoznali težavo, ki jo je mogoče rešiti z analizo
obiskovalcev ter oblikovanjem in prilagajanjem ponudbe vsakemu tržnemu segmentu
posebej. S tem bo ponudba vsem razumljiva in privlačnejša. Muzej bo uspešnejše deloval
in privabil več obiskovalcev, ker dandanes ljudi privlači vizualizacija in zanimiva vsebina
ponudbe, ki jim je jasno predstavljena.
Namen tega dela je praktičen. Z doseženimi cilji, ki so našteti v nadaljevanju, želimo
muzeju pomagati k napredku, izboljšanju poslovanja in hkrati prispevati k boljšim
rezultatom destinacije Krapina, kjer se muzej nahaja.
Cilji zaključnega dela so bili: predstaviti Muzej krapinskih neandertalcev in njegovo
ponudbo, opraviti kvantitativno raziskavo, na podlagi katere smo prišli do tržnih
segmentov, ter na podlagi raziskave predstaviti predloge za prilagoditev ponudbe
najpogostejšim tržnim segmentom.

V raziskovalnem delu smo postavili naslednje hipoteze:
H1: Največji tržni segment predstavljajo obiskovalci, katerih glavni motiv je obisk
kulturne dediščine v smislu pregleda muzejske ponudbe kot take.
S to hipotezo želimo potrditi, da Muzej krapinskih neandertalcev najpogosteje
obiskujejo obiskovalci, ki jih kulturna dediščina zanima in navdušuje ter se želijo
seznaniti s to ponudbo.
H2: Med obiskom Muzeja krapinsih neandertalcev je vsak tržni segment pripravljen
porabiti drugačen znesek denarja.
Če govorimo o denarju za vstopnice, dodatne vsebine ali spominke, je vsak od
obiskovalcev pripravljen nameniti drugačen znesek denarja, kar nam govori, da nekateri
želijo izkusiti vse storitve, ki jih ponuja muzej, nekateri pa le najpomembnejše oz.
osnovne.
H3: Tržni segment družin obišče ustanove kulturne dediščine v povprečju le enkrat na
leto.
Ker gre za družine, menimo, da bo ta segment pogosteje obiskal naravno dediščino ali
drugo turistično ponudbo, ne pa kulturne dediščine, za katero menimo, da jo obiščejo le
enkrat na leto.
Zaključno delo smo pripravili s pomočjo primarnih in sekundarnih virov. Pregledu
literature je sledila analiza stanja območja in Muzeja krapinskih neandertalcev, na
podlagi katere smo naredili SWOT analizo, ki prikazuje naše prednosti, slabosti,
priložnosti in grožnje. Nato smo analizirali primer dobre prakse na Hrvaškem in v
Nemčiji, iz česar smo skušali pridobiti čim več informacij za pripravo predlogov nove
ponudbe v Muzeju krapinskih neandertalcev.
V empiričnem delu zaključnega dela smo pridobili primarne podatke iz anket, ki smo jih
opravili z obiskovalci Muzeja krapinskih neandertalcev. V tridesetih dneh smo anketirali
73 obiskovalcev. Anketiranje je potekalo v prodajalni spominkov na izhodu iz muzeja,
tako da so si obiskovalci lahko najprej ogledali celoten muzej in na koncu izrazili svoje
mnenje o videnem. Da bi izpolnili čim več anket, smo se odločili, da neposredno prosimo
obiskovalce za izpolnitev. Vprašanja ankete so se nanašala na motiv prihoda, pogostost
obiskov kulturne dediščine, porabo denarja med obiskom, družbo v času obiska, vir
pridobivanja informacij o muzeju, način obiska, mnenja o prednostih in slabostih
predstavljene ponudbe, morebitne dodatne želene aktivnosti obiskovalcev oz. dodatne
vsebine in obiske drugih turističnih znamenitosti ali destinacij. Na podlagi rezultatov
ankete in predhodne raziskave smo izluščili dva prevladujoča tržna segmenta med
obiskovalci Muzeja krapinskih neandertalcev: ljubitelje kulture in družine, ki se rade
zabavajo.
Tri hipoteze, ki smo si jih postavili na samem začetku pisanja, smo s pomočjo
pridobljenih podatkov poskušali potrditi ali zavrniti. Glede na rezultate raziskave lahko
potrdimo, da obiskovalci z motivom obiska kulturne dediščine predstavljajo največji tržni

delež. Prav tako pričakovano potrjujemo, da med obema tržnima segmentoma gostov
obstaja razlika v porabi sredstev v muzeju (vendar statistične pomembnosti razlike
nismo dokazali). Pri tretji hipotezi je šlo za napačno predvidevanje: družine v povprečju
obiščejo ustanove kulturne dediščine več kot enkrat letno.
Prvi tržni segment ustvarjajo obiskovalci, ki muzej obiščejo prav zaradi njegovega
obstoja, to pa je kulturna dediščina, zato jih lahko imenujemo "ljubitelji kulture". Muzej
obiskujejo s prijatelji ali službenimi kolegi, s katerimi si delijo enake interese. Vir
informacij so šola, fakulteta ali služba. Ljubitelji kulture so ob obisku muzeja pripravljeni
zapraviti do 400 kn. Del kulturne dediščine obiščejo vsaj 2 - 3 krat na leto. Ob obisku radi
izberejo možnost strokovnega vodenja. Navdušeni so nad postavitvijo muzeja, želeli pa
bi si priložnost ogleda resničnih eksponatov, ne replik. Verjetno bi iz teh razlogov radi
izdelovali predmete kot dodatno dejavnost v Muzeju krapinskih neandertalcev. Isti dan
obiskujejo tudi druge turistične znamenitosti ali destinacije.
Drugi tržni segment ustvarjajo obiskovalci, katerih motiv za obisk je zabava. Večina njih
Muzej krapinskih neandertalcev obišče s svojimi družinami, zato bi lahko temu segmentu
rekli "družine, ki se rade zabavajo". O muzeju so izvedli od prijateljov ali sorodnikov.
Družine, željne zabave, so pripravljene za vstopnico, dodatno vsebino in spominke
zapraviti tudi do 200 kn. Vsako leto 2 - 3 krat na leto obiščejo kulturne znamenitosti in
druge dele kulturne dediščine. Muzej krapinskih neandertalcev obiščejo brez
strokovnega vodstva. Večina jih je navdušena z skulpturami neandertalcev, razočarani
pa so, ker je fotografiranje v muzeju strogo prepovedano. Kot dodatno aktivnost v
Muzeju krapinskih neandertalcev bi radi zabavno aktivnost, kjer lahko na kratko izkusijo,
kako je izgledalo življenje v jami. Poleg Muzeja krapinskih neandertalcev istega dne
obiščejo tudi druge turistične znamenitosti ali destinacije.
Muzeju, kot je Muzej krapinskih neandertalcev, bi bilo od velike koristi uvesti ponudbo,
ki je prilagojena tržnim segmentom. Muzej krapinskih neandertalcev ima velik potencial
za ustvarjanje dodatne ponudbe v smislu kulturnih, zabavnih, raziskovalnih in
izobraževalnih vsebin. Takšna ponudba dodatno privabi tako potencialne obiskovalce,
kot tudi sedanje obiskovalce, ki pridejo znova. Prilagojena ponudba bi s široko ponudbo
vsebin prispevala k še večjemu številu obiskovalcev.

SADRŽAJ
1
UVOD
................................................................................................................ 1

Opredjeljenje tj. opis problema ......................................................................... 1

Svrha i ciljevi
....................................................................................................... 2

Istraživačka pitanja i hipoteze ............................................................................ 2

Pretpostavke i prepreke
..................................................................................... 3

Metode istraživanja
............................................................................................ 3
2
TEORIJSKA PODRUČJA ....................................................................................... 4

Posjetitelj
............................................................................................................ 5

Kulturni turizam ................................................................................................. 6

Kulturna baština ................................................................................................. 7

Muzej
.................................................................................................................. 9

Segmentacija tržišta ......................................................................................... 11

Turistička ponuda
............................................................................................. 15
3
PRIKAZ PODRUČJA ISTRAŽIVANJA I ANALIZA STANJA ....................................... 18

Krapina i turizam .............................................................................................. 18

Muzej krapinskih neandertalaca ...................................................................... 22
3.2.1
Povijest
...................................................................................................... 23
3.2.2
Muzej danas .............................................................................................. 25

SWOT analiza
.................................................................................................... 30

Primjer dobre prakse
........................................................................................ 32
4
EMPIRIJSKI DIO ............................................................................................... 35

Kvantitativno istraživanje
................................................................................. 35

Rezultati ........................................................................................................... 40
4.2.1
Odabir tržišnih segmenata MKN
............................................................... 40
4.2.2
Opis tržišnih segmenata
............................................................................ 43
4.2.3
Provjera hipoteza ...................................................................................... 44
5
PRIJEDLOZI ...................................................................................................... 45
6
ZAKLJUČAK
...................................................................................................... 48
7
LITERATURA I IZVORI ....................................................................................... 50
8
PRILOG
.............................................................................................................. 1

SADRŽAJ SLIKA
Slika 1: Koraci u tržišnoj segmentaciji, odabiru ciljnog tržišta i pozicioniranju .............. 13
Slika 2: Oblik segmentacije tržišta .................................................................................. 14
Slika 3: Čimbenici utjeca na oblikovanje turističke ponude ........................................... 16
Slika 4: Položaj grada Krapine na karti KZŽ ..................................................................... 18
Slika 5: Kneippovo lječilište
............................................................................................. 24
Slika 6: Ulaz u Muzej ....................................................................................................... 26
Slika 7: Interijer Muzeja .................................................................................................. 27
Slika 8: Muzej Neanderthal u Mettmannu ..................................................................... 33
SADRŽAJ TABLICA
Tablica 1: SWOT analiza .................................................................................................. 31
Tablica 2: Tržišni segmenti MKN ..................................................................................... 41
SADRŽAJ GRAFOVA
Graf 1: Broj dolazaka 2015. – 2019. g. ............................................................................ 19
Graf 2: Broj noćenja 2015.- 2019. g. ............................................................................... 19
Graf 3: Broj posjetitelja 2015. – 2018. g. ........................................................................ 20
Graf 4: Broj noćenja po zemljama za 2018. g. ................................................................ 20
Graf 5: Broj posjetitelja MKN 2008. – 2019. ................................................................... 29
Graf 6: Prikaz rezultata anketa glede na starostnu dob ................................................. 35
Graf 7: Prikaz rezultata anketa glede na državu stanovanja .......................................... 36
Graf 8: Prikaz rezultata anketa glede na društvo tijekom posjete ................................. 36
Graf 9: Prikaz rezultata anketa glede na izvor informacija o MKN
................................. 37
Graf 10: Prikaz rezultata anketa glede na motiv dolaska ............................................... 37
Graf 11: Prikaz rezultata anketa glede na potrošnju tijekom posjete MKN
................... 38

Graf 12: Prikaz rezultata anketa glede na učestalost posjeta kulturne baštine ............. 38
Graf 13: Prikaz rezultata anketa glede na način obilaska MKN ...................................... 39
Graf
14:
Prikaz
rezultata
anketa
glede
na
posjet
drugih
turističkih
znamenitosti/destinacija ................................................................................................ 40
POPIS KRATICA
BDP – bruto domaći proizvod
DZS RH – Državni zavod za statistiku Republika Hrvatska
ICOM – International Council of Muesums
itd. – i tako dalje
KZŽ – Krapinsko-zagorska županija
MHZ – Muzeji Hrvatskog zagorja
MKN – Muzej krapinskih neandertalaca
RH – Republika Hrvatska
tj. – to jest
TS1 – Tržišni segment 1
TS2 – Tržišni segment 2
tzv. - takozvano
UNESCO – United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization
UNWTO – United Nations World Tourism Organization
ZARA – Zagorska razvojna agencija
1

1 UVOD

Opredjeljenje tj. opis problema
''Putovanje je za mlađe dio edukacije, a za starije dio iskustva'', rekao je Francis Bacon i
dao nam pomišljaj kako ćemo ovim citatom i izradom diplomskog rada moći u Muzeju
krapinskih neandertalaca mlađima podati edukaciju, a starijima iskustvo, premda je
spomenuti Muzej zasigurno dio njihovog putovanja. Muzej krapinskih neandertalaca (u
nastavku MKN) također je i muzej evolucije što znači da osim upoznavanja
neandertalaca posjetitelju mogu upoznati razvoj Zemlje. Posjetitelji dolaze u spomenuti
muzej tijekom čitave godine iz raznih dijelova Republike Hrvatske i drugih zemalja. Tko
je uopće turist ili posjetitelj, koji stvara veliki dio svakog muzeja? Turist je 1968. godine
prema definiciji Svjetske turističke organizacije – UNWTO (Candela i Figini, 2012)
definiran kao posjetitelj tj. osoba koja putuje izvan mjesta svog boravka kraće od 12
mjeseci i glavna svrha njegova putovanja nije vezana za obavljanje neke plaćene
aktivnosti u mjestu koje posjećuje. Posjetitelj je svaka osoba koja putuje unutar svoje
države ili izvan njenih granica na kraće od 24 sata bez obavljanja poslovne djelatnosti
(Turizamiputovanja.com, b. d.).
MKN se nalazi u turističkoj destinaciji Krapina, a svaka turistička destinacija označava
geografski prostor kojeg možemo razlikovati od mjesta stalnog boravka turista, u takvoj
destinaciji se izvodi turistička aktivnost zajedno s konzumiranjem turističkih proizvoda
(Čavlek, Bartoluci, Prebežac i Kesar 2011, str. 391).
U samom naslovu diplomskog rada pronalazimo riječ ''tržišni segment''. Tržišni segment
se dobiva segmentacijom tržišta. Segmentacija tržišta se može shvatiti kao pomoćno
sredstvo u marketing istraživanjima pa tako i kao jedan od načina provedbe marketing
strategije. Tako segmentacija tržišta predstavlja proces u kojem se ukupno heterogeno
tržište na izvjesnom prostoru koje posjeduje neke specifičnosti poput značajki,
karakteristika, osobina i varijabla te se djeli u manje djelove, koji su tada u toliko mjeri
reprezentativni, da se govori o njihovoj homogenosti. Prema ustanovljenim segmentima
tržišta, subjekti mogu ponuditi svojim marketing programima maksimizirajuće
zadovoljenje potrebe u odabranim segmentima (Meler, 2002). Božić (2008) je za
Hrvatski centar za poljoprivredni marketing opredjelio segmentaciju tržišta kao podjelu
tržišta, tj. potrošača u skupine, pri čemu su si potrošači unutar skupina što sličniji, a
razlike među skupinama su što veće. Segmentacija se uvažava zbog boljeg razumijevanja
našeg tržišta kao i odabira potrošača, kojima želimo prodavati naše proizvode.
Zašto je uopće bitna segmentacija tržišta? Zato što odabirem ciljnog tržišta i
pozicioniranjem s krivim marketinškim pristupom dolazi do propadanja proizvoda ako
isti ne prođe kanale, koji ga dovode do potrošača, tj. kupca. Na tržištu je potrebno
proizvod ili uslugu smjestiti na jasno, zasebno i poželjno mjesto u odnosu na
konkurentne proizvode u glavama potrošača s razvijanjem proizvoda, koji je
konkurentno pozicioniran (Kotler, Wong, Saunders i Armstrong, 2006).
2

Turistička ponuda koju Muzej krapinskih neandertalaca nudi svojim potencijalnim
posjetiteljima sadrži iste informacije nebitno o tome radi li se o vrtičkoj djeci ili o
umirovljenicima. U tome smo razaznali problem, koji je moguće riješiti analizom
posjetitelja i stvaranjem te prilagođavanjem ponude svakom tržišnom segmentu
posebno. S time će ponuda biti razumljiva svakome, biti će privlačnija, a Muzej će
uspješno djelovati i pridobiti pokojeg posjetitelja više jer u današnje vrijeme ljude
privlači vizualizacija i zanimljiv sadržaj ponude, koji im je jasan.

Svrha i ciljevi
Svrha ovog rada je praktična. S pridobivenim ciljevima koje smo naveli ispod želimo
pripomoći Muzeju kod još većeg napretka, poboljšanja poslovanja te ujedno tako
pripomoći k boljim rezultatima same destinacije Krapine gdje se nalazi Muzej.
Ciljevi završnog rada su sljedeći:
• Predstaviti Muzej krapinskih neandertalaca i njegovu ponudu
• Provesti kvantitativno istraživanje na temelju čega ćemo doći do tržišnih
segmenata i prijedloga o prilagodbi ponude istima
• Rezultatima istraživanja predstavit ćemo prijedloge ponude Muzeja krapinskih
neandertalaca, koji su prilagođeni najčešćim tržišnim segmentima

Istraživačka pitanja i hipoteze
S istraživanjem u našem diplomskom radu željeli smo ustanoviti trenutnu promocijsku
ponudu koja je dostupna posjetiteljima Muzeja. Usredotočili smo se na sve događaje koji
se odvijaju na godišnjoj razini kako bi došli do prijedloga i stvaranja nove ponude
prilagodljive pojedinačnim tržišnim segmentima. Na osnovi toga postavili smo sljedeće
hipoteze koje ćemo s istraživačkim radom potvrditi ili odbiti:
H1: Najveći tržišni segment predstavljaju posjetitelji čiji je glavni motiv posjet kulturne
baštine u smislu pregleda muzejske ponude kao takve.
Ovom hipotezom želimo potvrditi kako najčešće MKN posjećuju posjetitelji koje zanima
i oduševljala kulturna baština te se žele pobliže upoznati s tom ponudom.
H2: Kod potrošnje tijekom posjete Muzeju svaki tržišni segment spreman je potrošiti
različit iznos novca.
Kod spremnosti na potrošnju novca za ulaznice, dodatan sadržaj ili suvenire svaki od
posjetitelja je spreman odvojiti različit iznos novca, što znači da neki žele iskoristiti sve
usluge koje Muzej nudi, a neki samo one najbitnije.
H3: Tržišni segment kojeg stvaraju obitelji, posjećuju samo jednom godišnje kulturnu
baštinu.
3

Budući da se radi o obiteljima, taj segment će na godišnjoj razini češće posjećivati
prirodnu baštinu i ostale turističke resurse negoli znamenitosti koje su dio kulturne
baštine za koje smatramo da posjećuju eventualno jednom.

Pretpostavke i prepreke
Pretpostavka ovog rada se odnosi na pronalasku dovoljno tražene literature za prvi dio
završnog rada kako bi mogli kasnije u drugom, empirijskom dijelu dobro potkrijepiti
istraživački rad.
Moguća prepreka je nesudjelovanje i nezainteresiranost posjetitelja kod anketiranja s
mogućnošću nepotpunih i neistinitih odgovora kod određenih pitanja. Uz takve
odgovore moglo bi biti teže doći do stvaranja dobre ponude. No, većina anketiranih je
bila zainteresirana za sudjelovanje te vjerujemo kako su dali iskrene odgovore, koji su
od velike pomoći pri stvaranju tržišnih segmenata i prijedloga ponude. Jedna od
prepreka nam je izostanak prijedloga od strane djelatnika Muzeja krapinskih
neandertalaca, no vjerujemo da je rad ipak odrađen prema zastavljenim ciljevima.

Metode istraživanja
Podatke završnog rada prikupili smo pomoću primarnih i sekundarnih podataka. U
primarne podatke ubrajamo određene knjige, znanstvenu i strukovnu literaturu te
internetske stranice koje su upotrebljene kod deskripcije i interpretacije prvog dijela
ovog rada. Upotrebljavali smo literaturu koja je izdana od strane Muzeja krapinskih
neandertalaca - Muzeji Hrvatskog zagorja. Nakon pregleda literature slijedi analiza
stanja područja i Muzeja krapinskih neandertalaca s čime smo napravili SWOT analizu
koja nam prikazuje prednosti, slabosti, prilike i prijetnje, te analizirali primjere dobre
prakse u državi i izvan nje gdje smo se usredotočiti na ponudu koja nedostaje u MKN.
U empirijskom dijelu završnog rada smo anketama pridobiti primarne podatke, tj.
rezultate od strane posjetitelja MKN. Anketiranih je 75 posjetitelja u 30 dana, tijekom
svih dana u tjednu. Ankete su izvođene u suvenirnici, na samom izlazu iz Muzeja kako bi
posjetitelji prvo mogli vidjeti cijeli Muzej te na kraju iznijeli mišljenja o viđenom. Kako bi
se što više anketa ispunilo, odlučili smo posjetitelje izravno zamoliti za ispunjavanje
ankete. Tako smo došli do potrebnih rezultata te potvrdili odnosno ne potvrdili hipoteze.
4

2
TEORIJSKA PODRUČJA
U ovom poglavlju predstavljeno je nekoliko podpoglavlja u kojima su pojašnjeni pojmovi
posjetitelj, kulturni turizam, segmentacija tržišta te turistička ponuda kako bi mogli lakše
razumijeti nastavak diplomskog rada gdje se često pojavljuju pojašnjeni pojmovi.
Turističku industriju je ponekad vrlo teško definirati jer za razliku od drugih industrija u
turizmu ne postoji samo jedan jasan proizvod. Uključuje veliki broj industrija, od
smještaja, prijevoza, atrakcija pa sve do putničkih tvrtki. U najširem smislu turizam se
definira kad ljudi putuju i borave na mjestima izvan svog uobičajenog okruženja u
razdoblju kraćem od 365 dana iz slobodnih, poslovnih, zdravstvenih ili drugih razloga.
Putovanja i turizam su globalno pridonijeli najvećem iznosu BDP-a s približno 500
milijardi eura (Statista.com, 2020). Republici Hrvatskoj (Narod.hr, 2020) je 2018. godine
udio od prihoda turizma činio BDP od 19,8 % kada su prihodi od stranih gostiju iznosili
9,24 milijarde eura dok se za 2019. godinu broji porast o 2,4 % nego u 2018. Što se tičeg
kulturnog turizma kojem ćemo posvetiti veću pažnju u našem diplomskom radu je
Jelinčić (2017) rekao: "Kulturni turizam je izuzetno propulzivni oblik turizma čiji je prihod
danas u svijetu procijenjen na 800 milijardi do 1,1 bilijuna USD ostvarujući tako znatnije
veće brojke od wellness turizma, eko-turizma, sportskog ili gastronomskog turizma".
Mnogobrojne definicije ukazuju nam kako se prvotno pojavio turist te kako tek nakon
njega dolazi do pojave turizma jer kako se kaže ''bez ljudi nema turizma''. Stoga ćemo se
prvo upoznati s time tko je uopće turist.
Osoba koja se zadrži izvan mjesta svog stalnog boravka manje od 24 sata naziva se
izletnikom ili po mjerama UNWTO jednodnevnim posjetiteljem. Svojim zadržavanjem
turisti označavaju vremensku komponentu. UNWTO turistom naziva svaku osobu koja
je željna odmora, rekreacije, posjeta prijateljima i/ili rodbini, osobu koja putuje iz
zdravstvenih razloga ili osobe koje putuju poslovno i drugo što nam pokazuje koja je
svrha putovanja svakog čovjeka.
Prema Cohenu (1974) turist je dobrovoljni, privremeni putnik, koji putuje da ispuni svoja
zadovoljstva koja mu mogu pružiti novosti i doživljaji na turističko destinaciji.
Valene Smith, antropologinja, turista opisuje kao osobu koja privremeno nije zauzeta te
putuje kako bi doživjela promjenu (Čavlek, Bartoluci, Prebežac i Kesar, 2011).
Pojam turist se prema DZS RH (b. d.) definira kao sljedeće: ,,Turist je svaka osoba koja u
mjestu izvan svog prebivališta provede najmanje jednu noć u ugostiteljskom ili drugom
objektu za smještaj, radi odmora ili rekreacije, zdravlja, sporta, religije, obitelji, posla,
javnih misija i skupova.''
Kako bi turist mogao negdje nešto posjetiti bitan nam je i sljedeći pojam, koji je također
pojašnjen. Turistička destinacija (UNWTO, 2007) uključuje sve turističke usluge, resurse,
znamenitosti, atrakcije, objekte te potporne proizvode i usluge koje se nude turistu
tokom njegovog boravka u destinaciji.
5

Razni autori definiraju turističku destinaciju, no jednu od najkompleksnijih definicija
donose Davidson i Maitland, koji govore o turističkoj destinaciji kao području (regija,
grad, ili samo ruralno, planinsko ili obalno područje bez administrativnih granica) koje
može ponuditi svoj vlastiti turistički proizvod, koji se sastoji od različitih resursa, brojnih
aktivnosti, lokalne zajednice, organa uprave zaduženih za planiranje i aktivnosti
privatnog sektora (Magaš, 1997).

Posjetitelj
Posjetiteljem se smatra svaka osoba koja napušta mjesto stalnog boravka u svrhu
posjete udaljene turističke destinace u kojoj ta osoba ne obavlja niti smije obavljati
djelatnost s ciljem zarade. Razlika između posjetitelja i putnika je u tome što se u
definiciji posjetitelja isključuje svaka mogućnost stalnog naseljenja. Posjetitelji se
također bilježe u turističkoj statistici koja se sastoji od podskupina turista i izletnika
(Jadrešić, 2001).
Spektar muzejskih posjetitelja je vrlo različit te nema generalne ili univerzalne
klasifikacije. No, posjetitelji imaju pojedina zajednička obilježja koja su sljedeća
(Periodicals.osu.eu, 2014):
• Socio-demografska obilježja
• Muzejske karakteristike – motivacija dolaska (profesionalno, informativno)
• Karakteristike dometa – individualan posjet, grupni posjet
• Psihološka obilježja

Dean (1994) je posjetitelje muzeja svrstao u tri široke i jednostavne kategorije:
• Slučajni posjetitelji – oni koji se brzo kreću i ne uključuju se u ono što vide
• Pozorni posjetitelji – pokazuju interes za muzejsko iskustvo i zbirke
• Studijski posjetitelji – manji broj posjetitelja, koji temeljito ispituje izložbu s
puno detalja i pažnje. Tu skupinu uglavnom stvaraju učenici, koji vole
provoditi vrijeme u takvom okruženju.
Po McKercher i duCrosu (2002) razlikujemo različite tipove kulturnih turista, koji se ne
razlikuju samo prema bitnosti kulture, koja utječe na njihovu odluku o putovanju, več i
na intenzivnost iskustva. Razlikuju pet tipova:
• Namjeren kulturni turist – kulturni turizam je primarni motiv za posjet
destinacije i turist pri tome ima intenzivno iskustvo
• Kulturni turist koji razgledava – kulturni turizam je primarni motiv, a iskustvo
je pri tome manje intenzivno
• Osjetljiv kulturni turist – ne putuje iz kulturnih razloga, več s prisutnošću
doživljava intenzivno kulturno turističko iskustvo
• Povremeni kulturni turist – kulturni turizam se pokazuje kao slab motiv za
putovanje pri čemu je iskustvo lošije
6

• Kulturni turist s prilikom – ne putuje iz kulturnih razloga, no ništa manje ne
sudjeluje kod aktivnosti, ali iskustvo nije intenzivno

Kulturni turizam
Kulturni turizam je složen proizvod, koji obuhvaća putovanje ljudi izvan stalnog mjesta
boravka s ciljem prikupljanja novih informacija i doživljaja kojima se zadovoljavaju
njihove kulturne potrebe. Postoje različite definicije koje opisuju kulturni turizam u
različitom kulturnom okruženju, najčešće uključuje posjete kulturno-povijesnim
znamenitostima,
muzejima
i
galerijama,
glazbeno-scenskim
događanjima
i
predstavama, festivalima, crkvama i samostanima te tematske rute i puteve. Glavni
motiv posjeta kulturnim atrakcijama i događanjima su želja da se nešto nauči o tom
kraju, kultura i baština, imidž nekog događaja, znatiželja te kvalitetno iskorištavanje
vremena s obitelji i prijateljima. Svjetski trendovi u kulturni turizam uvrštavaju i kreativni
turizam, koji se može doživjeti kroz sudjelovanje u kreativnim procesima kroz različite
radionice i tečajeve (Kulturni-turizam.com, b. d.).
Od davnina se kultura i turizam prožimaju (Demonja, 2005), kada se osmisli kvalitetan
kulturni proizvod to dovodi do obogaćivanja osnovnih proizvoda u turizmu što implicira
poboljšanje imidža određene destinacije te naravno veći interes različitih skupina turista
pa prema tome povećanu potrošnju i produljenje vremena boravka u destinaciji. S druge
strane kultura od turizma dobiva dodatne izvore prihoda, proširuje se tržište i otvaraju
novi sadržaji za posjetitelje, uz kvalitetno upravljanje kulturni potencijali uvelike mobu
obogatiti turističku ponudu svake destinacije.
Provedena su mnoga istraživanja u vezi kulturnog turizma u Hrvatskoj, jedno od njih u
svojem radu komentiraju i autori Boranić Živoder, Tomljenović i Čorak (2011). Turisti su
s hrvatskim kulturnim turizmom uglavnom zadovoljni što se tiče atrakcija i događaja, no
iskazuju nezadovoljstvo pri organizaciji dolazaka, smatraju da se teško dobivaju
informacije o mjestima odvijanja kulturne turističke ponude, također se neki od
prigovora turista odnose i na prometnu signalizaciju vezanu uz kulturna dobra i
spomenike. Smatra se da se uz pomoć Europske unije u novije vrijeme intenzivno radilo
na otklanjanju ovih zamjerki turista. Svjetski trendovi uz bok kulturnom turizmu
uvrštavaju i kreativni turizam gdje se sudjelovanjem na kreativnim radionicama može na
tradicionalan način prikazati nastajanje pojedinih kulturnih dobara i aktivnostima
zabaviti turiste pružajući im jedinstveno i nezaboravno iskustvo.
Projekt pod nazivom ''Trans-turizam: integrativni pristup proučavanju transformativne
uloge turizam u 21. stoljeću'' pod vodstvom Instituta za turizam s trajanjem od 48
mjeseci od 1. studenog 2014. do 1. studenog 2018 imao je sljedeći cilj: ''proučiti
potencijalno transformativnu ulogu turizma u stvaranju odgovornijeg ekonomsko-
društvenog sustava te razviti modele turističke prakse koji će potencirati takvu njegovu
ulogu''. U projektu se spominju kulturni kreativci kojeg su opredjelili autori Ray i
Anderson 2000. godine, a sam pojam govori o segmentu iz zapadnog društva koje se
razvilo izvan standarda ''modernisti protiv konzervativaca. Kulturni kreativci vole i brinu
se o prirodi, osviješteni su s problemima planete, prirodaju pažnju pri održavanju
7

odnosa, vole pomagati drugima, žele pripomoći kod stvaranja uspješnijeg načina života,
vole učiti o drugim kulturama, itd. (Transtourism.com, b. d.).
Kultura dakle izravno utječe na turizam te postaje jedan od najvažnijih motiva turističkih
putovanja. Mnogi autori teorije o turizmu smatraju da kulturni turizam potražuje
segment potrošača, koji je veće platežne moći te manji po veličini. Ako je turistička
destinacija orijentirana upravo na kulturni turizam prema ovoj teoriji smatra se da se uz
manji broj turista mogu ostvariti velike financijske koristi. S obzirom da masovni turizam
može negativno utjecati na kulturno nasljeđe, ovaj segment potrošača je izuzetno
poželjan. Nadalje, ti turisti očekuju autentično iskustvo što ugrožava i inkomodira
lokalno stanovništvo zbog čega se poduzimaju mjere stvaranja kulturnih zbivanja samo
za turističku potrošnju. Iako su ti sadržaji i manifestacije izvedeni nisu potpuno
autentični oni se prilagođavaju potrebama turista bez da ometaju domicilno
stanovništvo. Kultura može biti i primarni i sekundarni motiv putovanja turista, te može
biti dodatni element proizvoda u masovnom turizmu. Možemo zaključiti da je korištenje
kulturnih resursa različito sa samim tim se i ponuda mora pripremati na različite načine
i oblike. Turisti kojima je kultura primarni cilj putovanja putuju prvenstveno zbog
kulturne ponude određene turističke destinacije, može se reći da se kultura kao
turistička ponuda konzumira relativno brzo, ovakvi turisti često su uključeni u širu
ponudu putovanja kroz više destinacija i različitih krajeva. Nadalje turisti kojima je
kulturni turizam sekundarni motiv putovanja su najčešće oni koji putuju zbog posla,
kongresa ili nekih drugih primarnih motiva, a kulturnu turističku ponudu konzumiraju
tokom svog boravka u određenoj turističkoj destinaciji (Pančić Kombol, 2006).
U Hrvatskoj se nalazi 6 UNESCO lokaliteta od ukupno 173 u cijeloj Europi. Imamo mnogo
muzeja i galerija, ali i blago arheoloških nalazišta i kulturno-povijesnih znamenitosti pa
čak i kulturnih događaja i festivala. Vrijednost kulturnog turizma se ne mjeri samo
brojevima. Ono povećava i podiže imidž cijele destinacije te potiče turista na ponovni
posjet, a ujedno otvara nove tržišne segmente. S turizmom kultura dobiva dodatne
prihode, a širenje samog tržišta nove segmente posjetitelja. Tako se postiže bolji imidž
kulture u cijelosti (Poslovni.hr, 2008).
Kulturni turizam se očituje u kvaliteti cjelokupne ponude turističke destinacije pri čemu
kulturni resursi nude duhovno blagostanje i sjećanje na turističku destinaciju. Posjet
muzejima, odlazak na predstave ili priredbe upotpunjuje doživljaj svakog turista te mu
omogućava stvoriti potpuniju sliku o zemlji, regiji ili mjestu. Kultura čini osnovu
turističkom proizvodu mnogim zemljama kao i jedan od glavnih razloga zašto posjećuju.
Kulturni turizam sastoji se od podosta elemenata, koji čine turističko tržište, a pod time
se među ostalim. smatra posjet povijesnim atrakcijama i destinacijama te prisustvovanje
tradicionalnim festivalima (Swarbrooke i Horner, 2003).

Kulturna baština
Hrvatska je zemlja izuzetno bogata povijesnim ostacima diljem svog teritorija. U
kulturnoj baštini Hrvatske mogu se vidjeti spomenici arhitektonskih građevina globalnih
8

značaja kao katedrale, drevni trgovi, razne tvrđave i dvorcevi. Sve od navedenog nudi
još i popratni sadržaj, koji je u službi ispunjavanja želja i iskustva turistima.
Važno je napomenuti i da se čak pet spomenika kulturne baštine u hrvatskoj nalazi na
popisu UNESCO-a kao svijetski spomenici kulturne baštine (Camping.hr, b. d.):
• Dioklecijanova palača i srednjovjekovni Split
• Stari grad Dubrovnik
• Ranokršćanski kompleks Eufrazijeve bazilike u Poreču
• Povijesna jezgra Trogira
• Nacionalni park Plitvička jezera
• Katedrala Sv. Jakova u Šibeniku
• Starogradsko polje
• Stećci – srednjovjekovni spomenici
• Venecijanski obrambeni sustav 16. i 17. stoljeća
• Iskonske i drevne bukove šume Karpata i drugih regija Europe
Ministarstvo kulture Republike Hrvatske govori sljedeće: "Kulturna baština, materijalna
i nematerijalna, zajedničko je bogatstvo čovječanstva u svojoj raznolikosti i posebnosti,
a njena zaštita jedan je od važnih čimbenika za prepoznavanje, definiranje i afirmaciju
kulturnog identiteta."
UNESCO (2017a) opisuje kulturnu baštinu kao nasljeđe fizičkih artefakata i
nematerijalnih atributa grupe ili društva koji su nasljeđe iz prošlih generacija, a očuvani
su za korist budućih generacija da bi razumjeli svoju prošlost.
Da bi se privuklo turiste mora se doprijeti do njihove emoticije odnosno stvoriti od
turističke ponude brand u mislima turista. Kulturna muzejska ponuda vrlo je slična i
teško se istiće u moru sličnih. Potrebno je mnogo pažnje posvetiti promociji muzeja i
kulturne baštine da bi ona specifičnošću i atraktivnošću postala brand u očima turista
(Jelinčić, 2017).
Sam pojam kulturna baština zapravo obuhvaća široku paletu kulturnih dobara svrstanih
u materijalnu i nematerijalnu skupinu kao što se već spomenulo u početku ovog
odlomka. Materijalna kulturna baština obuhvaća pokretna kulturna dobra kao što su:
slike, novčići, skulpture, rukopisi, knjige, razna umjetnička djela, dokumenti, pisma,
arheološki nalazi, filmovi. Također obuhvaća i nepokretnu kulturnu baštinu poput
spomenika, arhitekture, arheoloških nalazišta, građevina, povijesnih lokaliteta,
spomenika i artefakta. Nadalje imamo kategoriju podvodne kulturne baštine u koju
pripadaju olupine brodova, podvodne ruševine, i gradovi. Nematerijalna kulturna
baština su usmene tradicije, izvedbe, umjetnosti, obredi i slično. Prirodna baština
obuhvaća prirodna nalazišta s kulturnim aspektima kao što su kulturni pejzaži, fizičke,
biološke ili geološke formacije. U kulturnu baštinu ubrajaju se i ratni spomenici odnosno
spomenici na oružane sukobe (UNESCO, 2017b).
9

U kulturnu baštinu ubrajamo sljedeće turističke resurse (Čavlek, Bartoluci, Prebežac i
Kesar, 2011, str. 150-153):
• Kulturno - povijesni turistički resursi - ostaci prošlih civilizacija, napredak
tehnologije kroz povijest, spomenici i pojedini objekti, urbanističke cjeline,
umjetnička stvaranja u raznim granama umjetnosti;
• Etnosocijalni turistički resursi - ova grupa turističkih resursa obuhvaća
spektar materijalne i duhovne kulture jednog naroda, sve što čini život
jednog naroda;
• Umjetnički turistički resursi - spomenici iz kulturnog razvoja nekog naroda
te suvremena dostignuća u arhitekturi, likovnoj, glazbenoj i kazališnoj
(opernoj, operetnoj, beletnoj, dramskoj) umjetnosti;
• Manifestacijski turistički resursi - manifestacije kao i spomenici prikazuju
kulturu nekog naroda, često prikazuju običaje i načine na koje su ljudi
funkcionirali i zabavljali se u prošlim vremenima, održavaju se najčešće
tradicijski;
• Ambijentalni turistički resursi - u ovu skupinu pripadaju manje ili veće
prostorne cjeline koje je stvorio čovjek svojim radom i umijećem, a koje su
svojim izgledom, tehnikom izvedbe ili funkcijom za turiste posebno
privlačne.

Muzej
Muzej (Enciklopedija.hr, b. d.) kao zgrada dobiva ovaj naziv od starogrčkog musio: što
znači sjedište Muza. Muzeji su u helenističko doba bili mjesta gdje su se sastajali
umjetnici i znanstvenici. Krajem srednjeg vijeka muzej kao naziv zapravo s počinje
upotrebljavati za ono što se upotrebljava i danas, zgradu unutar koje su pohranjeni i
izloženi različiti kulturno-povijeni spomenici, ili predmeti umjetničke vrijednosti. U
današnje vrijeme se u muzejima dakle izlažu, čuvaju i proučavaju zbirke različitih starina,
umjetnina, prirodnoznanstvenih, tehničkih i sličnih predmeta. Za zgrade sličnih sadržaja
upotrebljavaju se još i pojmovi galerija (za veće zbirke slika i kiparstva) i kabinet (za
zbirke grafika, novca i medalja).
ICOM je 1946. definirao muzej na sljedeći način: „Muzej je svaka javna ustanova koju
čine zbirke umjetničkog, tehničkog, znanstvenog, povijesnog ili arheološkog materijala“.
Kako se rad muzeja kroz godine razvijao tako je ICOM nadogradio svoju definiciju koja je
upisana u Statut ICOM-a i predstavljena na 21. Generalnoj konferenciji održanoj u Beču
2007. godine, definicija glasi: „Muzej je nekomercijalna, svaka javna ustanova u službi
društva i njegova razvoja, koja je otvorena javnosti, i koja u svrhu proučavanja,
obrazovanja i zadovoljstva, nabavlja, čuva istražuje, komunicira s publikom i izlaže
materijalna svjedočanstva o ljudima i njihovoj okolini“.
U 17. i 18. stoljeću posjet muzeju bio je više povlastica odabranih, a ne pravo svih. Od
posjetitelja se očekivalo divljenje, a ne da budu kritična nastrojenost. U to vrijeme se sve
promijenilo. Danas je uživanje u kulturnim dobrima jedno od normalnijih ljudskih
prava.  Posjetitelji svih muzeja u konačnici žele isto (Klarić, Laszlo i Nevidal, 2011):
10

•
da ih se poštuje kao osobe,
•
da imaju mogućnost izbora,
•
atmosferu dobrodošlice od prijateljskog, upućenog, školovanog osoblja,
•
da razumiju djelovanje muzeja,
•
da budu aktivni,
•
da budu uključeni,
•
da komunikacija i interpretacija bude relevantna, aktualna i da se odnosi na
bitno.
EVE Museography (2015) govori kako izraz muzej označava ustanovu ili mjesto koje je
osmišljeno za odabir, proučavanje i prikazivanje materijalnih i nematerijalnih zapisa o
čovjeku i njegovoj okolini. Oblici i funkcije muzeja tijekom povijesti su znatno varirali.
Njihovi sadržaji su raznoliki, kao i misija, način rada i upravljanje.
Prema Zakonu o muzejima za muzej i samu djelatnost govori sljedeća definicija;
"muzejska djelatnost: nabavka, sabiranje, zaštita, istraživanje, komuniciranje i izlaganje
u svrhu proučavanja, edukacije i uživanja civilizacijskih, kulturnih materijalnih i
nematerijalnih i prirodnih dobara te njihova stručna i znanstvena obrada i sistematizacija
u zbirke, trajna zaštita muzejske građe, muzejske dokumentacije i muzejski
prezentiranih baštinskih lokaliteta i nalazišta, te njihovo interpretiranje i prezentiranje
javnosti putem različitih komunikacijskih oblika u stvarnom i virtualnom okruženju"
(Narodne novine, 2015).
Muzeji su kroz povijet osnivani u različite svrhe: neki su služili kao rekreacijski centri,
drugi kao znanstveno obrazovni prostori, njihova zadaća bila je doprinjeti kvalteti života
područja na kojem se nalaze, privući ljude u neki prostor. U novije vrijeme uloga muzeja
se malo preoblikovala jer oni sada služe da bi se privuklo turiste u neku regiju, da bi se
promicao ponos ili nacionalističko nastojanje, prenjeli idološki koncepti i prikazao način
života i funkcionairanja u prošlosti. Uzevši u obzir da je uloga muzeja raznolikog
karaktera zaključuje se da se oni razlikuju po obliku, sadržaju i funkciji, dok ih veže
zajednički cilj, a to je očuvanje i interpretacija određenih materijalnih aspekata kulturne
svijesti društva (Britannica.com, b. d.).
U novije vrijeme obogaćuju se ponude unutar muzejskih prostora te se modernizacijom
istih pokušava privući veći broj posjetitelja različitih profila. Neki od trendova, koji su se
pojavili u to novije vrijeme, navode su u nastavku (Medium.com, 2019):
• Pojava hrane u muzejima, restorani sa raznim ponudama, specijaliziranom
hranom primjerice za vegetarijance, celijahičare, ali i uobičajnom ponudom
najpoznatijih svijetskih (brzih) jela;
• Galerija odnosno gornji katevi muzeja pretvaraju se u više od samog izložbenog
prostora, postaju galantna mjesta na kojima se ljudi mogu okupljati, razgovarati,
družiti, uživati u međusobnim razgovorima;
• Muzeji također postaju mjesta gdje se objavljuju izjave vezane uz izazove lokalnih
i globalnih problema, prema istraživanju pokazalo se da se uprvao u muzejima
11

kroz izjave govornika dobivaju najtočniji (najistinitiji) podaci o aktualnim temama
lokalne i globalne zajednice. Primjerice u muzeju Tenement, koji je povijesno
mjesto s fokusom na europske migracije iz 19. stoljeća, prenosile su se
informacije o izbjeglicama Meksiko – SAD;
• Muzeji postaju pouzdana mijesta i sigurni prostori. Uzimajući u obzir premisu da
je znanje moć, smatra se da bi muzeji trebali imati veliku moć utjecaja na
činjenice i točnost istih. Javnost očekuje da muzej ima dobru reputaciju, da bi se
smatrao važnim mjestom za posjetu;
• Umjetna inteligencija sve se više uvlači i u ovu sferu društvenog života, muzejski
profesionalci nemoraju se bojati za svoj posao jer ništa nemože zamjeniti njihovu
prisutnost, ali ju može nadopuniti proširenom stvarnosti. Primjerice u današnj
vrijeme imamo holograme poznatih ličnosti, najpoznatijih povijesnih umjetnina i
slično. Nedavno je Prirodoslovni muzej u Los Angelesu bio domaćin 6-minutne
VR podvodne ekspedicije. Iskustvo dopušta posjetiteljima da "plivaju" bez
potrebe za podvodnom opremom za disanje. Ovaj je primjer sjajan način da se
potaknetu misli posjetiteljima i stekne uporište u rastućoj STEAM inicijativi;
• Zbog jeftinog genetskog testiranja i digitalizacije osobnih podataka, tisuće ljudi
razvijaju duboko zanimanje za obiteljske crte u prošlosti. 2018. godine
Ancestry.com objavio je da je testirao preko 7 milijuna ljudi. Ova genealoška
eksplozija izvrsna je prilika za stvaranje održivog programiranja i izložaka vezanih
za podrijetlo zajednice;
• Posječenost muzejima opada, ukupno gledano, sedam najvećih Londonskih
umjetničkih institucija doživjelo je pad broja članova od 26 milijuna u 2014. na
24,7 milijuna u 2017. godini. Voditelji pametnih muzeja uviđaju čiinjenicu da
moraju postati privlačniji široj javnosti. Tako je primjerice muzej Newfild povećao
broj posjetitelja drastično uvodeći kombinaciju umjetnosti, prirode, i pivskog
vrta. Također primjer u Hancook Shaker Villagea uvedene su večere koje se
pripremaju direkno s farmi, također je osmišljen program joge s kozama u
seoskom muzeju;
• Ako je prosječni posjetitelj vašeg muzeja stariji od 60 godina, vaš će se muzej i
dalje suočavati sa pitanjima posjećenosti i angažmana. Kao zakon prirode, starija
se publika svakim danom smanjuje, a muzeji se trebaju razvijati usredotočujući
se na mlađe posjetitelje. Način na koji se to može postići je svakako uključenost
u društvene mreže interaktivno.

Segmentacija tržišta
Segmentacija tržišta je proces podjele tržišta potencijalnih kupaca na grupe ili segmente,
temeljen na različitim karakteristikama. Stvoreni segmenti sastavljeni su od potrošača.
koji će odgovarati na slične marketinške strategije i dijele svojstva poput sličnih interesa,
potreba ili lokacija. Segmentacijom tržišta se marketing može prilagođavati odabranom
segmentu i na taj način bi se postigli bolji rezultati, odnosno dopiranje informacija o
12

turističkoj destinaciji prema više turista, koji se nalaze u željenom segmentu
(Trackmaven.com, b. d.).
Sve veći rast turizma poprima i različite oblike turizma gdje sudjeluju različiti tipovi
putnika, koji traže široku paletu raznolikih turističkih proizvoda. Zbog toga se zahtjeva
različit pristup u prodaji, pružanju usluga i pripremanju proizvoda. Nije toliko važno što
će pojedini turist vidjeti već je važno kako će to doživjeti, jer se iskustvo turističke
destinacije u oćima turista bazira na onom što očekuje prije dolaska na destinaciju, s
onim što mu je bilo isporučeno u destinacije te tako odlučuje je li iskustvo dobro ili loše
te na taj način donosi odluku da li će se vratiti na tu određenu destinaciju. Kvalitetna
usluga i kvalitetna isporuka te vrijednosti može dovesti do zadovoljstva turista koje može
dovesti i do lojalnosti. Zbog toga je poželjno marketing prilagoditi određenim
segmentima da bi se što kvalitetnije uočile njihove potrebe i realizirale njihove želje
(Ravkin, 1983).
Pojavljuje se velik broj segmentacija ili podpodjela koje su korisne kod planiranja.
Međutim osnovni zadatak kod segmentacije je identifikacija ''specifičnih grupa'' unutar
putnika koji su zainteresirani za jednak tip proizvoda ili usluga. Od takve grupe se očekuje
da bude dovoljno velika da opravda posebni marketing ili proizvod da bi se pristup grupi
uopće isplatio (Lickorish i Jenkic, 2006, str. 198).
U nastavku nabrajamo varijable prema Božić (2008) koje su bitne kod segmentacije
čitavog tržišta:
1. Geografske:
regije,
županije,
gradovi,
veličina
populacije,
gustoća
naseljenosti, klima;
2. Demografske: spol, dob, veličina obitelji, obrazovanje, zanimanje, rasa,
narodnost;
3. Psihografske: društveni sloj, način života, osobna obilježja;
4. Ponašanje potrošača: okolnosti potrošnje, tražene koristi, status potrošača,
privrženost, faza spremnosti, stav prema proizvodu.
Kako bi se slikovitije objasnio proces segmentacije na sljedećoj slici (slika 1) navedeni su
koraci u segmentaciji, odabiru ciljnog tržišta i pozicioniranju.
13

Slika 1: Koraci u tržišnoj segmentaciji, odabiru ciljnog tržišta i pozicioniranju

Izvor: Kotler, 2011
Segmentacija tržišta u turizmu koristi se kao predložak, vodilja na koje segmente turista
se treba više orijentirati, kako upravo tim segmentima predstavljati turističku ponudu
destinacije, kako ih privući, preko kojih medija i načina oglašavanja najlakše doprijet
upravo do tog segmenta turista te napokon prilagođavanje i obogaćivanje sadržaja
turističke ponude upravo tom zainteresiranom segmentu.
Najčešće se pri segmentaciji tržišta koristi demografska odnosno segmentacija prema
dobi. S obzirom na dob turista, turizam možemo svrstati u sljedeće kategorije koje
opisujemo ispod (Petrić, 2007):
• dječji turizam,
• turizam za mladež,
• obiteljski turizam,
• turizam treće dobi.
Dječji turizam je kategorija u koju se ubrajaju osnovnoškolski izleti, različiti aktivnosti za
djecu koje se obavljaju najmanje 160 kilometara izvan mjesta stanovanja, mora se
napomenuti da dječiji turizam zahtjeva stručni nadzor. Turizam za mladež je kategorija
koja obuhvaća primjerice turistička putovanja srednjoškolskog uzrasta, putovanja
različitih klubova i oganizacija mladih. Smatra se da ova skupina turista ne treba nužno
stalan nadzor stručnih osoba. Ova kategorija tokom putoavanja ostavaruje veliki broj
sportskih, zabavnih i edukativnih aktivnosti
Obiteljski turizam je kada članovi obitelji putuju zajedno. Za ovu kategoriju turist ponuda
mora biti raznolika jer se razlikama u godinama, odnosno generacijski, javljaju različiti
motivi putovanja. Da bi se privukla ova kategorija turista, turistička ponuda mora biti
takva da zadovolji potrebe svih članova obitelji od onih najmanjih, mladih, ljudi srednje
dobi te onih treće dobi o kojima će se pisati u nastavku
14

U turiste treće dobi svrstavaju se starije osobe koje putuju u parovima, samostalno ili u
grupama. Ova vrsta turista u ponudi očekuje aktivnosti koje prate njihove navike i životni
ritam.
Na slici broj 2 možemo vidjeti i drugi oblik segmentacije tržišta, koji se svrstava prema
bivehioralnim, psihografskim i profilnim varijablama.
Slika 2: Oblik segmentacije tržišta

Izvor: Fmpe.edu.ba, b. d.
Kod posjetitelja je bitno identificirati motivaciju zbog koje posjećuju muzej. Svaki
segment ima različit cilj te tako dolaze u muzej s različitim željama i očekivanjima koje
treba uzeti u obzir. Ne možemo znati sve pa čak ni pobrojati njihova zanimanja, ali
možemo dio toga saznati kroz ankete, razgovore ili promatranja. Bitno je surađivati s
posjetiteljima i staviti se u njihovu ulogu. Sva njihova zanimanja i očekivanja je potrebno
na kraju uskladiti s misijom muzeja (Klarić, Laszlo i Nevidal, 2011).
U nastavku nabrajamo samo neke od prednosti koje nam daje segmentacija tržišta
(Marketingfancier.com, 2016):
• efikasno utvrđivanje potreba i interesa
• uvid u razlike među kupcima/posjetiteljima s omogućavanjem usklađivanja
potreba i želja
• usmjerenje napora i resursa na tržište s najvećom konkurencijom i stopom
povrata ulaganja
• veća prepoznatljivost na određenom tržištu
• povećanje prihoda
Kako bi se stvorila korisna i učinkovita muzejska izložba, svi njeni tvorci, dizajneri i kustosi
moraju biti dobro upoznati s ciljnom skupinom. Bez razumijevanja ciljeva publike izložba
ne može uspjeti jer neće moći komunicirati s posjetiteljima i poticati njihov interes. Može
15

se reći da je svaki značajan autor, koji piše o personalizaciji muzejske izložbe stvorio
vlastiti sustav klasifikacije posjetitelja.

Turistička ponuda
Kako bi potencijalnim turistima mogli predstaviti ono što mogu pronaći u jednoj
turističkoj destinaciji potrebno je to prikazati kroz turističku ponudu, a što je turistička
ponuda saznat ćemo u nastavku ovog poglavlja.
Turistička ponuda je sveukupnost usluga koje se nude unutar neke područja koje
nazivamo turističko tržište. Tržište je mjesto na kojem se sreću ponuda i potražnja roba
i usluga, opće poznata definicija koju svi koristimo. Tržište se sagledava kao mehanizam
gdje
se
regulacijom
odnosa
potrošača
(kupaca/turista)
i
proizvođača
(prodavača/destinacije, zemlje) formiraju i određuju cijene pojedinih ili grupiranih
proizvoda. Ovisno o količini i vrsti proizvoda na tržištu javlja se konkurencija (Nikolić,
2011).
Turistička ponuda obuhvaća prirodne ljepote, kulturnu baštinu tog kraja, svu
infrastrukturu potrebnu za ugošćavanje i zabavljanje turista. Turisti očekuju ugodnu
atmosferu, pristojno ponašanje lokalnog stanovništva kao i radnika u turizmu
(Glosbe.com, 2013).
Turistička ponuda može se objasniti i kroz sustav distribucije u turističkoj analizi.
Distributivni sustav je taj koji omogućuje da turistička ponuda bude dostupna turistima.
Uzevši u obzir da je turizam nematerijalni proizvod, odnosno usluga, informacije su
zapravo jedina stvar na temlju koje potencijalni tursti odlučuju o dolasku u pojedinu
turističku destinaciju, odlučuju isprobavanje upravo te konkretne turističke ponude. U
distribuciji turizma ističu se četiri komponente, odnosno četiri glavna resursa, koji
privlače turiste; prirodni, ljudski, tehnološki i kulturni resursi (Magaš, Vodeb i Zadel,
2018).
Turistička ponuda (Lumen5plus.net, b. d.) predstavlja količinu robe i usluga koja se nudi
turistima na određenom turističkom tržištu, u određeno vrijeme i po određenoj cijeni.
Kod oblikovanja turističke ponude utječu čimbenici koji su prikazani na slici 3.
16

Slika 3: Čimbenici utjeca na oblikovanje turističke ponude

Izvor: Lumen5plus.net, b. d.
Ponuda i potražnja su te koje pokreću procese na turističkom tržištu u pojedinoj
destinaciji u određenom vremenu. Svaka destinacija posjeduje specifične resurse prema
kojima kreira svoju turističku ponudu te oni služe kao oslonac za razvoj turizma u toj
destinaciji. Primjeri resursa u turističkoj destinaciji su: prirodna bogatstva i ljepote,
kulturna baština, sezonska obilježja destinacije, manifestacije i slično. Kada se govori o
turističkim tržištima važni pojmovi su emitivno i receptivno turističko tržište. Na
emitivnom turističkom tržištu nalazi se veća količina potražnje od strane turista, dok je
receptivno turističko tržište ono na kojem je koncentrirana turistička ponuda. Turistička
ponuda smatra se dijelom turističkog tržišta na kojem se turistima nude, odnosno
prodaju robe i usluge pomoću kojih turisti zadovoljavaju svoje potrebe u funkciji osoba
koje putuju zbog novih iskustava. Nadalje turistička potrošnja je sumiranje svih
sredstava koje pojedini turist, osoba potroši prilikom pripreme putovanja, na sam put,
svoj smještaj unutar turističke destinacije i naravno sva ostala potrošnja na robe i usluge
koje konzumira za svoje vrijeme boravljenja u turističkoj destinaciji. Uobičajeno je da se
kroz gospodarstvo mjeri domaća turistička potrošnja z razliku od inozemne (Ravlić,
2017).
Da bi se privuklo turiste potrebno je kvalitetno i kontinuirano ulaganje u marketinške
aktivnosti koje prenose informacije o ponudi turističke destinacije postojećim i novim
potencijalnim turistima. Kako bi se stvorio dobar turistički proizvod vezan uz bilokoji
muzej potrebno je na početku postaviti sljedeća pitanja (Gajski, Klarić, Laszlo, Nevidal i
Pintarić, 2011):
17

• Što turista zanima u mom mjestu, koje manifestacije i događaji, koja kulturna
dobra i muzeji?
• Može li muzej pridonijeti boljoj interpretaciji grada i kulturnih dobara?
• Može li u kojoj mjeru muzej sudjelovati u identitetu neke zajednice i može li tom
identitetu dodati neke vrijednosti?
• Koja zadovoljstva može turistima pružiti muzej?
• Što muzej pruža svakom segmentu posjetitelja?
• Kakva je dobrodošlica?

18

3
PRIKAZ PODRUČJA ISTRAŽIVANJA I ANALIZA STANJA

Krapina i turizam
Grad Krapina kao središte Krapinsko-zagorske županije je danas kulturno, političko i
upravno središte. Krapinsko-zagorska županija obuhvaća prostor od 1264 km² gdje živi
oko 150. 000 stanovnika. Sam grad, koji se nalazi na slici 4 zauzima površinu od 48 km²
te graniči s 5 općina u županiji. Područje samog grada Krapine broji oko 13. 000
stanovnika gdje se pojavljuju industrijske grane tekstila i konfekcije, proizvodnje
stambenih kontejnera i kalijevih peći, stiropora, elektroinstalacijskih materijala iz
plastičnih masa i objekata uz veliki udio zanatskih radova. U posljednje vrijeme pojavljuju
se novi poslovni i trgovački prostori, nude se intelektualne usluge, marketinški i projektni
biroi, pravne i financijske usluge, medicinske i zubarske usluge te zanati poput frizera,
kozmetičara, fotografa i drugo (TZG-Krapina.hr, b. d.).
Slika 4: Položaj grada Krapine na karti KZŽ

Izvor: Projekti.eu, 2019
Szabo (2004) u ''Krapina – grad povijesti i kulture'' Krapinu svrstava pod središnji,
najstariji i najveći grad u Krapinsko-zagorskoj županiji, koji se nalazi na samom
sjeverozapadu Republike Hrvatske. Veliku prednost gradu prirodaje povoljan prometni
položaj koji spaja Krapinu sa središnjom Hrvatskom, Slovenijom i Austrijom što daje
prednost turističkom tržištu. Klimatska obilježja Krapinu svrstavaju u područje
kontinentalno-humidnog tipa klime, koji karakteriziraju umjereno topla ljeta s kišovitim
i hladnim zimama.
19

U grafu ispod prikazan je broj dolazaka u grad u razdoblju od 2015. – 2019. godine te
možemo primjetiti kako iz godine u godinu broj sve više raste što je dodatan plus za
turizam Krapine.
Graf 1: Broj dolazaka 2015. – 2019. g.

Izvor: TZG-Krapina.hr, b. d.
Također raste i broj noćenja, koji je prikazan u grafu broj 2, a to možemo zahvaliti
unaprijeđenju u turističkom poslovanju, otvaranju novih smještajnih kapaciteta i
znamenitosti u cijeloj županiji.
Graf 2: Broj noćenja 2015.- 2019. g.

Izvor: TZG-Krapina.hr, b. d.
Broj posjetitelja prikazan na grafu 3 odnosi se na MKN, Muzej Ljudevita Gaja i Galeriju
grada Krapine. Osim navedenog veliki broj posjetitelja privlače i sakralni objekti na
području grada koje smo naveli i opisali nakon sljedeća dva grafa..
4551
5923
6919
9673
10957
2015
2016
2017
2018
2019
7406
9299
10601
13825
15241
2015
2016
2017
2018
2019
20

Graf 3: Broj posjetitelja 2015. – 2018. g.

Izvor: TZG-Krapina.hr, b. d.
Grad Krapinu su u 2018. godine posjetili mnogi inozemni turisti i ostvarili 4.436 noćenja,
a najviše ih je došlo iz Poljske, Njemačke i Češke, a nešto manje od 300 dolazaka ostvarili
su Slovenci, BiH, Austrijanci, Nizozemci, Španjolci, Australci, SAD i Danci što je vidljivo iz
grafa.
Graf 4: Broj noćenja po zemljama za 2018. g.

Izvor: TZG-Krapina.hr, b. d.
Grad Krapina je 2018. godine brojio 20 smještajnih objekta, a oni su sljedeći: Vuglec breg,
Sobe u domaćinstvu Pod starim krovovima, Hostel Barrock, Poslon, Jedvaj i Mega
apartments, Studio app Jedvaj, Apartman Silver, Sobe i apartman Kamenečki, Ruralna
kuća za odmor Golub, Apartman u domaćinstvu Potočki, Kuća za odmor u domaćinstvu
2N, Kuća za odmor Vila Pačetina, Apartmani Hršak, Studio app obrt Čavelj, App i sobe
81060
88809
90212
94454
2015
2016
2017
2018
1287
1029
702
245
237
199
187
172
130
125
123
Poljska
Njemačka
Češka
Slovenija
BiH
Austrija
Nizozemska
Španjolska
Australija
SAD
Danska
21

Srčeko, App Sara, OPG App Papeš, Studio app Pod orehom i App Lara (Putovnica.net,
2020).
Što se tiče kulturno-povijesnih znamenitosti, Krapina ih broji nekoliko koje su poznate u
državi i izvan, a mi smo ih nekoliko izdvojili te ćemo ih u nastavku predstaviti.
Muzej Ljudevita Gaja je muzej koji se nalazi u rodnoj kući Ljudevita Gaja i otvoren je
1966. godine. U Muzeju je izložen namještaj iz njegova vremena, slike, portreti,
fotokopije njegovih rukopisa, tiskanih tekstova, knjiga, brošura, časopisa i novina koje je
izdravao. Prisjetimo se kako Gaj 1835. godine pokreće prve novine na hrvatskom jeziku
zvane Novine horvatzke s prilogom Danica Horvatska, Slavonska i Dalmatinska
(Krapina.hr, 2019a).
Župna crkva Sv. Nikole je crkva koja se prvi puta spominje 6.7.1311. godine. Prije
današanje crkve bila je podignuta stara župna crkva gotskog stila, no o njoj se malo zna.
Danas crkva čuva vrijedan inventar poput zlatarskih predmeta iz 17. i 18. stoljeća, orgulje
i drugo. U crkvi se Krapinčani krste, vjenčavaju, pohađaju malomisna slavlja i mise
zadušnice (Krapina.hr, 2019b).
Franjevački samostan i crkva Sv. Katarine. Crkva je izgrađena 1657. godine, a pored nje
i samostan. Franjevci su se bavili duhovnom djelatnošću, ljekarništvom i njegovanjem
bolesnika. U samostanu se nalazi zbirka utemljena 1650. godine, a među tom zbirkom
vrijedno je spomenuti tri inkunabule. U crkvi se održavaju koncerti uglavnom duhovne
glazbe (Krapina.hr, 2019b).
Crkva Majke Božje Jeruzalemske najpoznatija je krapinska crkva koja se nalazi na
Trškom Vrhu. Izgrađena je u 18. st. te predstavlja jednu od ljepših baroknih crkava na
ovom području. Oko crkve nalazi se cinktura u obliku osmerokuta gdje se u svakom kutu
nalazi mala kula za kapelicu. Crkva posjeduje jedinstven primjerak orgulja iz 18. st.
Tijekom cijele godine u sklopu crkve provode se razna događanja, uglavnom proštenja
(Krapina.hr, 2019b).
Kako bi turistička djelatnost u gradu tekla po zadovoljivoj mjeri, tu su dvije vrlo bitne
organizacije koje se brinu o tome.
ZARA – Zagorska razvojna agencija osnovana je 19. travnja 2018. godine. Osnovala ju je
KZŽ u svrhe obavljanja poslova regionalnog koordinatora te za poslove poduzetničke
potporne institucije za područje čitave županije. ZARA ima tri glavne dimenzije
poslovanja: 1. politika regionalnog razvoja, 2. jačanje cijelokupnog društveno-
ekonomskog razvoja sukladno strateškim planovima KZŽ, 3. aktivnosti međunarodne
suradnje (ZARA.hr, b. d.).
TZG Krapina – turistička zajednica grada Krapina osnovana 24. veljače 2010. godine sa
sjedištem u Krapini. Zadaci zajednice su sljedeći: ,,promoviranje turističke destinacije na
razini grada samostalno i putem udruženog oglašavanja, upravljanje javnom turističkom
infrastrukturom danom na upravljanje od strane grada, sudjelovanje u definiranju ciljeva
i politike razvoja turizma na nivou grada, poticanje optimalizacije i uravnoteženje
ekonomskih i društvenih koristi i koristi za okoliš, izrada strateških i razvojnih planova
22

turizma na području grada, redovito, a najmanje svaka 4 mjeseca, prikupljanje i
ažuriranje podataka o turističkoj ponudi, smještajnim i ugostiteljskim kapacitetima,
izdavanje turističkih promotivnih materijala, obavljanje informativnih poslova u svezi s
turističkom ponudom, poticanje i organiziranje kulturnih, zabavnih, umjetničkih,
sportskih i drugih manifestacija koje pridonose obogaćivanja turističke ponude'' i mnogo
drugih. Sve navedeno potrebno je zbog zadovoljavanja i unapređivanja boravka turista,
promocije turizma i razvijanja svijesti o učincima turizma (TZG-Krapina.hr, 2010).

Muzej krapinskih neandertalaca
Muzej krapinskih neandertalaca slovi za jednog od novijih i najsuvremenijih hrvatskih
muzeja. Također, spomenik je paleoantropološkog lokaliteta u svijetu. Današnji muzej
otvoren je 27. veljače 2010. godine (Vukić, 2011).
MKN jedna je od ustrojbenih jedinica Muzeja Hrvatskog zagorja, koji su opća muzejska
ustanova regionalne razine te broji sveukupno 5 ustrojbenih jedinica. Nacionalna su
ustanova osnovana 1992. godine pod pokroviteljstvom RH. Nastali su s ciljem da se veće
muzejske jedinice KZŽ povežu i da se omogući lakše upravljanje njima. Uz MKN ostale
jedinice su i Dvor Veliki Tabor u Desiniću, Galerija Antuna Augustinčića u Klanjcu, Muzej
seljačkih buna u Gornjoj Stubici, te Muzej ,,Staro Selo'' u Kumrovcu (Horjan, 2010).
Mjesto gdje se nalazi MKN (Lončar Uvodić, 2015) okruženo je brdima Josipovac i
Hušnjakovo. Hušnjakovo je brijeg, koji označava jedno vrlo bitno mjesto te se nalazi kao
lokalitet na svjetskoj karti paleontološke, antropološke, prirodne i kulturne baštine jer
su se upravo tamo pronašli ostaci, koji upućuju na neandertalce. Starost nalazišta seže
do unazad oko 130. 000 godina gdje je prikupljena najveća zbirka ostataka
neandertalskih kostiju s oko 900 ljudskih kostiju, oko 2. 400 životinjskih fosilnih ostataka
i oko 1. 200 kamenog oruđa iz vremena starijeg kamenog doba. Nalazište i njegova špilja
prvi su zaštićeni paleontološki spomenik prirode u RH. Iako se špilja zbog svog sastava
davno urušila, lokalitet svojim mnogobrojnim ostacima i prirodom svjedoči upravo o
onome što ćemo ispričati u nastavku ovog poglavlja.
Atraktivnost arhitekture i inovativnost postava MKN privukle su već na samom početku
veliki broj posjetitelja. U prvoj godini djelovanja Muzej je brojio preko 155. 000
posjetitelja. Naziv i cijelokupni koncept postava osmislili su paleontolog Jakov Radovčić
i arhitekt Željko Kovačić.
Poslanje MKN je također i poslanje MHZ koje prati inspirativna izjava (MHZ.hr, 2019a):
,,Poslanje Muzeja Hrvatskog zagorja jest razvoj svih segmenata muzejske djelatnosti na
dobrobit društva i okruženja u kome djeluje. Oslanjajući se na ICOM-ovu definiciju
muzeja, brigom za kulturnu i prirodnu baštinu Hrvatskog zagorja Muzeji osiguravaju
razmjenu informacija i protok znanja neophodan za razumijevanje čovjeka i društva.
Kompleksan ustroj muzeja omogućuje međusobnu razmjenu iskustva, vještina, znanja i
ideja putem tog učenja kroz zajedništvo potiče se regionalni, nacionalni i internacionalni
održivi razvoj. Isticanjem ključnih vrijednosti i strateških ciljeva, sukladno karakteru
svojih zbirki, Muzeju ostvaruju opću viziju i poslanje realizacijom godišnjih i višegodišnjih
planova rada.''
23

Strateški plan MHZ za razdoblje od 2016. do 2019. godine ističe opće i posebne ciljeve.
Opći ciljevi su (MHZ.hr, 2019b):
• podizanje standarda kvalitete u akviziciji i čuvanju muzejske građe i spomenika
kulture u kojima je ona smještena
• uvesti poboljšanja u upravljanju, aktivnije uključivanje zaposlenika u procese
odlučivanja, sukladno tome provesti distribuciju odgovornosti i poboljšanje
transparentnosti poslovanja
• poboljšati komunikaciju Muzeja s korisnicima, partnerima i suradnicima u zemlji
i inozemstvu
MKN je najznačajniji i najveći kulturni projekt grada Krapine. Važan je za sam grad,
hrvatsku baštinu pa tako i za svjetsku. Samim otvorenjem Muzeja, Krapina je privukla
različite segmente posjetitelja, od antropologa i muzeologa pa sve do turista i obitelji s
djecom. MKN je smješten u samu prirodu premda je i zamišljen tako da asocira na dom
neandertalaca (Vukić, 2011).
3.2.1 Povijest
Kneippovo lječilište
Kneippovo lječilište i kupalište je prema Kneippovom nauku osnovao Janko Okić-Jereb
1903. godine. Okića je u Krapinu zasigurno privukla povijest s prirodnim ljepotima i
kulturnim nasljeđem. Ispod samog nalazišta otvoreno je lječilište kojeg su zvali ljudi
''krapinske mrzlice'' (Lončar Uvodić, 2015).
Lječilište je bilo smješteno u novosagrađenoj prizemnici s visokimi potkrljovemgdje su
se nalazile opremljene kabine za potrebe liječenja polijevanjem hladnom vodom. Muški
i ženski dio bio je odvojen sa sveukupno 13 kada od čega ih je 8 bilo za muškarce, a 5 za
žene. Osim hladnog kupališta nalazilo se i toplo kupalište sa ugljičnom kiselinom i
omorikovom kupelji. Ispred samog perivoja nalazila se livada te potočić. Lječilište je bilo
vrlo poznato pa su stoga dolazili ljudi iz svih krajeva što govori i Vinko Šafar u dijelu
''Album slika hrvatskih kraljeva'': ''Kneippovo lječilište u Krapini posjećuje nekoliko tisuća
ljudi godimice iz svih krajeva monarkije''. Lječilište na slici 5 bilo je otvoreno tijekom
Prvog svjetskog rata, no u jednom dokumentu iz 1914. godine se navodi kako je bilo
potrebno uklanjanje nedostataka, koji su uočeni nakon pregleda lječilišta (Lončar
Uvodić, 2015).
24

Slika 5: Kneippovo lječilište

Izvor: Mkn.mhz.hr, b. d.
1924. godine lječilišite je otkupio dr. Mirko Crkvenac. Dr. Crkvenac je mnogo uložio u
lječilište koje je godinu nakon i otvorio. Bilo je tu dodatnih 5 soba, park oko zgrade, novi
veliki otvoreni bazen i nove kabine. No, nažalost sve to nije uspjelo privući posjetitelje
pa se iz tog razlog Kneippovo lječilište zatvorilo 1930. godine. Nakon zatvaranja se na
inicijativu Doma narodnog zdravlja u Varaždinu otvorila školska poliklinika za rad na
zaštiti školske omladine. Nekoliko godina nakon zgrada je služila kao đački dom za
potrebe djece palih boraca te je zgrada opet zatvorena (Lončar Uvodić, 2015). A što se
dalje događalo s bivšom zgradom Kneippovog lječilišta saznat ćemo u sljedećim
poglavljima.
Dragutin Gorjanović Kramberger
Dragutin Gorjanović Kramberger, poznatiji kao paleontolog, antropolog i geolog rođen
25. 10. 1856. godine u Zagrebu je sa svoje 42 godine otkrio nalazište krapinskog
pračovjeka. Kao mlad pokazivao je interes za fosile riba i biljaka. Svoje fakultetsko
školovanje provodi studirajući paleontologiju u Münchenu i Zürichu, zatim doktorira u
Tübingenu. 1899. godine u Krapini među pješčanim naslagama pronašao je ostatke
ljudskih fosilnih kostiju, životinja i kamenog oruđa. Nakon pronalaska i dokaza o
postojanju diluvijalnog čovjeka, Kramberger objavljuje mnoge radove, najznačajnija je
monografija ''Diluvijalni čovjek iz Krapine u Hrvatskoj'' te vodi rasprave na tu temu.
Upravo zbog ovakvog uspjeha proglašen je utemeljiteljem svjetske paleoantropologije.
Tijekom svog života postao je počasni građanin grada Zagreba, Krapine i Karlovca,
počasni doktor Sveučilišta u Zagrebu, počasni član Hrvatskog prirodoslovnog društva, a
uz sve to primio je i razna priznanja. Dragutin Gorjanović Kramberger umire 1936. godine
(Povijest.hr, b. d.).
Muzej evolucije
Za 1968. godinu (cijelokupan nastavak teksta je preuzet iz djela Lončar Uvodić,
Kneippova zgrada: svjedok vremena od otkrića na Hušnjakovom brdu do danas, 2015)
previđeno je rušenje Kneippove zgrade, no tadašnji načelnik za privredu Ferdo Kušec se
25

tome usprotivio te je zajedno sa šumarima predložio da se u zgradi uredi Muzej
evolucije. Godinu dana kasnije prihvaćena je ideja o osnivanju Muzeja evolucije.
Prvotni muzej, koji je bio namijenjen prikazu i dokazima o životu neandertalaca na
Hušnjakovu zvao se Muzej evolucije, otvoren 11. rujna 1971. godine u bivšoj Kneippovoj
zgradi pod vodstvom Šumskog gospodarstva Zagreb.
Paleontolog dr. Mirko Malez je izradio plan stalnog postava gdje je prikazana geološka
prošlost od početka stvaranja Zemlje pa sve do modernog doba. Tome su svjedočili
uzorci stijena Hrvatskog zagorja, geološka karta Hrvatskog zagorja i shematski prikaz
geoloških profila. Postav su nadopunjavali gipsani odljevi ljubanja različitih vrsta i rodova
hominida te kosti i ostale plastične rekonstrukcije. Kako bi se prikazao život krapinskog
pračovjeka prezentirani su kosturi špiljskog medvjeda s drugim originalima životinjskih
fosilnih ostataka.
Tada su Muzej posjećivale uglavnom grupe učenika i turisti, a Ana Topfer, također jedna
od pokretačica ideja o muzeju je u svom radu navela: ''neke škole iz Slovenije dolaze i u
muzeju održavaju nastavu, te se zadržavaju u Krapini tokom cijelog dana, a to je i bila
želja onih muzealaca koji su muzeju davali naglašeno pedagoški karakter''.
1973. godine osnovana je Galerija Hušnjakovo gdje su se mogle viđati izložbe
akademskih umjetnika i slikara amatera. Izložbe su se postavljale u ugostiteljskom
prostoru u prizemlju barem dva puta mjesečno. Supruga pokojnog kustosta Vukovića iz
Gradskog muzeja u Varaždinu je darovala zbirku predmeta eksperimentalne arheologije
što je uvelike povečalo vrijednosti stalnog postava Muzeja evolucije. Uz sve novosti
počeo se održavati i Međunarodni simpozij kipara ''Forma prima'' od 1976. do 1982.
godine. Tada je nastalo 40 drvenih skulptura u hrastovu drvu od čega neke možemo
vidjeti i danas u Parku šume Josipovac koji je upisan u Registar kulturnih dobara.
Tijekom 80-ih godina došlo je lošije vrijeme kada je Muzej bio u stagnaciji i problemima
koji nisu imali pozitivna rješenja. Nekoliko rekonstrukcija je bilo uništeno i uklonjeno, no
1985. godine dolazi do postupka za uvođenje privremenih mjera društvene zaštite u
radnu organizaciju Nalazište Hušnjakovo.
Tek od 1993. godine Muzej evolucije postaje vlasništvom Republike Hrvatske i njezine
jedinice Muzeja Hrvatskog zagorja. Počinje unapređivanje cijelokupne djelatnosti s
praćenjem povećanja broja posjetitelja i postizanjem brojnih priznanja. Počinju se
provoditi različiti edukativni programi namijenjeni mlađima od osnovne škole pa sve do
fakulteta. Muzej evolucije zatvara se 2010. godine zbog otvaranja njegovog nasljednika
Muzeja krapinskih neandertalaca.
3.2.2 Muzej danas
Staza koja vodi pored parka skulptura Forma prima i bivšeg Kneippovog lječilišta gdje se
dolazi podno brda Josipovac koje posjetitelja uvodi u drugačiji svijet gdje se čuje žubor
potoka i zvuk ptica, a ispred samog posjetitelja je uočljiva velika zgrada gdje dominira
staklo koje mu daje odraz prirode. Tako se posjetitelj povezuje s prirodom i otvara svoj
um prilikom ulaska u Muzej (slika 6). Arhitektura Muzeja zamišljena je tako da podsjeća
26

čovjeka na neandertalske nastambe - špilje. Prilikom ulaska može se primjetiti
dominacija betona kako bi se sve lakše ukomponiralo sa staništem u kojem je živio
neandertalac.
Slika 6: Ulaz u Muzej

Izvor: Mkn.mhz.hr, b. d.
Prva točka u Muzeju je pregled kratkometražnog filma o životu neandertalaca koja nas
uvodi u sam koncept Muzeja te je većina muzejskog postava zasnivana na scenama iz
filma. Zatim posjetitelj kreće na ''putovanje'' kroz Muzej. Najprije se upoznaje s
vremenom kada je došlo do otkrića neandertalaca i samom poviješću grada Krapine, od
prikaza tadašnjeg gradonačelnika Krapine Vilibalda Sluge do prikaza Kneippovog lječilišta
koje je dominiralo Krapinom u ono vrijeme.
Daljnjim korakom posjetitelj se upoznaje s raznim teorijama i događajima o ljudskom
postojanju, a zatim dolazi do vremena kada je Dragutin Gorjanović Kramberger otkrio
nalazište neandertalaca na Hušnjakovu. Prikazan je Krambergerov kabinet, loji je dao
doprinos europskoj i svjetskoj znanosti. Posjetitelj kreće dalje prema rezultatima
Krambergerovih istraživanja gdje se na video zidu prikazuju fosili s krapinskog nalazišta
s naglaskom na lubanju C.
Posjetitelj također upoznaje jednu od najprihvaćenijih teorija o postanku svijeta Big
Bang ili Veliki prasak od prije 13,7 milijardi godina koji se prikazuje na velikom ekranu i
završava s vremenom od prije 4,5 milijardi godina odakle kreće ''put kroz vrijeme'' po
muzeju.
Ono što dominira Muzejom jest spiralni uspon gdje se nalazi DNA molekula koja prodire
kroz otvor na vrhu Muzeja. U tom dijelu Muzeja posjetitelj saznaje o stvaranju Zemljinu
kore, nastanku prvih fosila i oblicima života od paleozoika do mezozoika kada se
pojavljuju dinosauri.

Tako se posjetitelj uz primjerke prvih hominida (slika 7) sve više približava vremenu
krapinskih neandertalaca gdje je moguće vidjeti prikaz njihovog svakodnevnog života
kroz rekonstrukciju francuske kiparice Elisabeth Daynes. Rekonstrukcija prikazuje
neandertalce okupljene oko vatre, muškarce koji dolaze iz lova s plijenom na leđima,
umirujućim starcem i dijetetom koje se igra baš kao što je to i bilo u njihovim životima.
27

Druga rekonstrukcija prikazuje golu kupačicu uz vodopad kako bi se približili spoznaji o
različitosti tijela neandertalaca i modernog čovjeka, a uz nju je dijete koje gleda svoj
odraz u vodi što govori o tome kako su neandertalci bili svjesni svog postojanja.
Skulpture su izrađene na temelju nalaza i dugogodišnih istraživanja te svojim realističkim
izgledom privlače turista na dodirivanje.
Slika 7: Interijer Muzeja

Izvor: Objektivno.hr, 2015
Sljedeća točka Muzeja upoznaje posjetitelja morfologijom neandertalca gdje je moguće
otkriti o bolestima i ozljedama na interaktivnoj instalaciji KRAN koja dalje vodi do
kamenodobne kulture i interaktivne instalacije ''Ledeno doba'' koja puca posjetitelju pod
nogama kao da hodaju po pravom ledu što govori da su neandertalci živjeli između dva
ledena doba.
Osim upoznavanja krapinskih neandertalaca moguće je vidjeti prikaz nalazišta
neandertalaca u ostalim dijelovima svijeta s njihovim replikama. Prema kraju posjetitelja
dočekuje postav, koji govori o sudbini, paleolitiku u Hrvatskoj i vremenu nakon
neandertalaca s čime dolazi do suvenirnice Muzeja i puteljka, koji vodi do nalazišta.
U sklopu muzejskih programa i događaja, vrijedno je izdvojiti edukativne programe, koji
se provode niz dugo godina i privlače veliki broj zainteresiranih. U nastavku se nalaze
imena edukativnih programa s opisom kao i događanja, a gradivo smo pridobili iz
promocijskih materijala:
1. Zimske radionice i igraonice – pedagoški program koji je namijenjen djeci
predškolske dobi kao i učenicima osnovnih škola. Program sadrži interaktivne
geološke i paleontološke radionice, evolucije i života krapinskih neandertalaca.
Svi koji sudjeluju obilaze stalni postav MKN, istražuju minerale i fosile te se mogu
kreativno izraziti modeliranjem gline.
28

2. Dani europske baštine – besplatan posjet MKN i nalazišta Hušnjakovo prilikom
izložbe o nositeljima Oznake europske baštine te izložbe u staroj muzejskoj
zgradi i uključivanje u kreativne radionice.
3. Dan mreže Ice Age Europe – od 2018. godine obilježava se Dan mreže Ice Age
Europe u MKN. Posjetitelji mogu obići stalni muzejski postav i nalazište te tako
saznati mnogo o kulturi i životu krapinskog pračovjeka kako i o nastanku svemira
i razvoju života na Zemlji.
4. Ljetna geološka škola – održava se od 2010. godine, zadnji tjedan u mjesecu
kolovozu. Škola obuhvaća geološke i paleontološke radionice namijenjene djeci
predškolse dobi i osnovnih škola. Upoznaju se sa stalnim postavom Muzeja i
muzejskim zbirkama, rješavaju radne listiće, izrađuju modele iz gline, proučavaju
geološku opremu i prikupljaju stijene, minerale te fosile za kasniju pohranu.
5. Međunarodni dan muzeja – 18. svibnja se tradicionalno u svim muzejima diljem
svijeta obilježava navedeni dan. MKN svake godine organizira događaj na
određenu temu u vezi Muzeja. Posjetitelji mogu sudjelovati u kreativnim
radonicama te posjetiti stalni postav Muzeja.
6. Edukativna-muzejska akcija – akcija se organizira već 24 godine pod raznim
nazivima gdje uglavnom osnovnoškolci i srednješkolci sudjeluju u radionicama
gdje se izražavaju na različite načine, razgovaraju o našim precima te slušaju
glazbu.
7. Noć muzeja – događaj se obilježava diljem države i svijeta pa tako i u MKN već 9
godina zaredom. Svake godine se održava manifestacija na drugačiju temu gdje
se stalnom postavu nadoda inovativnosti i razgleda tada trenutna izložba. Noć
muzeja dovede rekordan broj posjetitelja.

Ostali edukativni programi, koji se nude na službenoj web stranici MKN su sljedeći
(Mkn.mhz.hr, b. d.):
• Mali geološki laboratorij – proučavanje minerala, originala i replika fosila
• Prapovijesna izrada torbica – izrađivanje torbica bez modernih pomagala
• Životinje u vremenu neandertalaca – učenje o životinjskim vrstama iz
vremena neandertalaca
• Izrada geološkog stupa – izrada papirnatih geoloških stupova umetanjem
životinja i biljaka u odgovarajuće epohe i periode
• Abeceda fosila – izrađivanje poruka kroz slova fosila
• Lubanje hominina – proučavanje replika lubanja različitih vrsta i rodova
izumrlih ljudskih predaka
29

• Valovite strukture fosila – upoznavanje građe i strukture fosila te oslikavanje
istih
• Neandertlaci i umjetnost-ima li veze? – upoznavanje s najstarijim likovnim
tehnikama
Svi predstavljeni edukativni programi i radionice su namijenjeni djeci vrtićkoj djeci,
osnovnoškolskom i srednješkolskom uzrastu te neki od njih uz sve i odraslima.
Kao što je već navedeno, edukativni programi privlače veliki broj zainteresiranih pa stoga
prikazujemo u tabeli broj posjetitelja od 2008. - 2019. godine, koji uz broj sudjelujućih
prikazuje sveukupan broj posjetitelja MKN.
Graf 5: Broj posjetitelja MKN 2008. – 2019.

Izvor: MHZ.hr, b. d.
U tabeli je prikazan broj posjetitelja MKN u razdoblju od 2008. - 2019. godine. Tabela
nam vrlo jasno daje pogled u nagli porast broja posjetitelja s otvaranjem novog Muzeja
2010. godine što nam govori o velikoj zainteresiranosti. Naredne dvije godine broj
posjetitelja pada pa se od 2013. - 2016. godine kreće skoro na istoj razini, dok 2017.
godine broj posjetitelja pomalo raste. Ono što zasigurno možemo zaključiti jest to da su
brojke gotovo trostruko veće odkada je MKN otvorio svoja nova vrata.
Na samom kraju analize Muzeja od povijesti do danas važno je spomenuti sve nagrade i
priznanja koje je Muzej dobio (MKN.hr, b. d.):
• FIAMP 2010 – AVICOM – 3. nagrada u kategoriji multimedijalnih sadržaja za
info-kiosk u Muzeju
33,433 30,169
155,856
114,262
83,524
77,352 77,122 78,680
84,955
96,413 90,373
118,559
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
30

• CB Tour – inovacije u turizmu (2010. g.). – nagradu je odnio interaktivni DVD
za najbolju tehnologiju hrvatskog poslovnog turizma
• Zeleni cvijet sa zlatnim znakom (2010. g.) – priznanje TZ Krapinsko-zagorske
županije
• Povelja Grada Krapine – povelja za promoviranje Nalazišta Hušnjakovo i za
doprinos pri unaprjeđenju kulture i turizma
• Plaketa Krapinsko-zagorske županije – plaketa zahvaljujući doprinosu kod
promoviranja županije u državi i svijetu
• Godišnja nagrada Hrvatskog muzejskog društva za 2010. g. – nagradu su
odnijeli autori projekta i relizacije MKN, J. Radovčić i Ž. Kovačić
• Hrvatska turistička nagrada ''Anton Štifanić'' (2010. g.) – nagrada za doprinos
pri razvijanju turizma RH
• Simply the best – MKN je dobio kristalnu statuu i priznanje od strane Udruge
hrvatskih putničkih agencija i časopisa ''Way to Croatia''
• CB Tour – za kreativne i inovativne programe u turizmu s naglaskom na
održivi razvoj (2014. g.) – nagrada za program XV. Ljetne geološke škole
• CERTIFICATE OF EXELLENCE = 2015 WINNER (TripAdvisor) – certifikat
izvrsnosti je dodijeljen MKN od strane prepoznatljivosti u cijelom svijetu i
glasovima posjetitelja, koji su u anketi dali ocijenu i glas za doživljaj Muzeja i
nalazišta
• Oznaka europske kulturne baštine (2016. g.) – plaketa je bila dodijeljenja
Muzeju od strane Europske komisije

SWOT analiza
SWOT analizom (Hcpm.agr.hr, b. d.) identificiramo poslovnu strategiju kojom će se na
najbolji način iskoristiti snage i minimalizirati slabosti te ostvariti prilike s
minimalizacijom prijetnji. Upravo iz toga što nam govori definicija smo se odlučili da istu
napravimo i za MKN u tabeli 1, a ispod nje ćemo opisati svako opširnije.

31

Tablica 1: SWOT analiza
PREDNOSTI
SLABOSTI
• Prepoznatljivost lokaliteta
• Povoljan prometni položaj
• Raznovrsne izložbe
• Opremljenost
modernom
tehnologijom
• Suradnje s nekoliko organizacija

• Nedostatak kadrova i stručnog
osoblja
• Dodatni sadržaji uz lokalitet
• Troškovi održavanja
• Nedostatak originalnih eksponata
• Nedostupnost
ograničeno
pokretljivim osobama
PRILIKE
PRIJETNJE
• Prepoznatljivost na inozemnom
tržištu
• Suradnje na svim razinama
• Stvaranje novih programa
• Edukacije
• Rast troškova
• Usmjerenost na veće destinacije
• Turizam u gradu
• Monotonost postava

Prednosti
MKN jedan je od muzeja, koji je poznat diljem svijeta, bilo da pitamo nekoga iz Europe
ili recimo sa zapada, svakako su ljudi čuli barem o krapinskom pračovjeku tijekom svog
obrazovanja, a neki su čak Muzej posjetili dolaskom s druge polutke. Hrvatsko zagorje
raspolaže mnogim lokalitetima, kulturno-povijesnim znamenitostima, bogatom
prirodom i ostalim sadržajem. U skoro pa svakom od turističkih programa, koji
obuhvaćaju KZŽ zacijelo će se pronaći MKN čemu također pridonosi povoljan prometni
položaj koji spaja sam grad Krapinu sa središtem države, susjednim županijama i
državama. Tijekom cijele godine u Muzeju se održavaju razni edukativni programi koje
smo spomenuli u jednom od poglavlja iznad, no to nije sve. Osim edukativnih programa
u Muzeju se održavaju raznovrsne izložbe koje privlače veliki broj posjetitelja, Muzej
slovi i za jednog od modernijih, a k tome pridonosi opremljenost modernom
tehnologijom – multimedijski sadržaji, virtualna špilja, hologramska projekcija i
interaktivna instalacija. MKN podržava suradnje pa stoga broji mnoge suradnje s INA-
om, Ministarstvom regionalnoga razvoja i fondova Europske unije, knjižnicama,
školama, fakultetima i agencijama.
Slabosti
U Muzeju su redovito zaposleni voditelj muzeja, viša muzejska pedagoginja, nekoliko
kustosa, viši muzejski tehničar, muzejski tehničar, administrator, blagajnik i prodavač,
spremačica i zaštitar. Možemo primjetiti kako unutar uprave samog Muzeja nema
voditelja marketinga i slično jer se takva radna mjesta nalaze u vodstvu u MHZ za što
smatramo da je slabost jer se jedna osoba zasigurno ne može posvetiti problemima više
muzeja pa možda stoga dolazi i do slabosti kao što je manjak ponude za tržišne
segmente. U blizini Muzeja ne pronalazimo kafić ili restoran za čime žude mnogi
posjetitelji i što ih dovodi do razočarenja premda traže mjesto za odmor. Kako se radi o
32

modernoj tehnologiji to zahtjeva visoke troškova održavanja što može dovesti do
problema kod poslovanja. MKN broji samo jedan originalni eksponat dok su ostalo samo
replike. Originali se nalaze u prirodoslovnom muzeju u Zagrebu i nisu vidljivi javnosti. Što
se tiče dostupnosti za ograničeno pokretljive osobe tu dolazi do velike slabosti jer se
Muzej nalazi na uzbrdici, a put je šljunčan. Također, put unutar Muzeja vodi do izlaza na
nalazište što je šumski put pa se spomenute osobe moraju vraćati cijelim pute do ulaza
Muzeja kako bi izašli.
Prilike
MKN je prepoznatljiv u inozemstvu, no ono što bi dovelo veći broj posjetitelja jest više
promoviranja samog Muzeja na inozemnom tržištu. Za to su potrebne suradnje na svim
razinama, od lokalnih do međunarodnih, kako s agencijama tako i sa institutima i slično.
Spomenuli smo da Muzej održava razne programe i radionice, no svake godine se
održavaju jednake radionice koje možda ne zaintrigiraju većinu posjetitelja pa bi stoga
bila prilika za Muzej da se stvore novi programi u kojima bi možda sudjelovali i odrasli
zbog čega je potrebno posvetiti se i stvaranju ponude tržišnim segmentima. Edukacije
su odlične za napredovanje zaposlenika gdje mogu naučiti ponešto novo te ih tako
dovedu do još većih prilika za svime već spomenutim. Među educiranje valja uključiti i
lokalno stanovištvo kako bi bili svjesniji o važnosti lokaliteta pored kojeg žive i svaki dan
prolaze. Također, u prilike svrstavamo i navedene slabosti u SWOT analizi na kojima bi
bilo potrebno raditi.
Prijetnje
Prijetnja Muzeju je zasigurno rast troškova, koji se svake godine povećavaju uz
financijsku nestabilnost države pored koje može doći i do financijske nestabilnosti same
županije ili grada. U najviše slučajeva pozornost pridobivaju muzeji i ostatak
znamenitosti koje se nalaze u većim središtima zato što je često motiv za dolazak i posjet
nekom gradu što više znamenitosti i atrakcija koje se mogu posjetiti dok se u Krapini
nažalost može posjetiti samo MKN. Ovo nije prijetnja samo za MKN već i za turizam
cijelog grada pa je stoga potreban rast u cijelokupnom pogledu na turizam. S godinama
će većina ljudi već imati zabilježen posjet MKN te se vrlo vjerojatno neće opet vratiti jer
Muzej uvijek nudi jedno te isto osim izložba. Monotonost postava Muzeja može biti
čimbenik pada broja posjetitelja u narednih nekoliko godina.

Primjer dobre prakse
Za metodu benchamarking tj. primjera dobre prakse odlučili smo se kako bi pronašli
muzeje slične MKN prema djelovanju, a i prema primjeru ponude za tržišne segmente
što će nam pomoći kod izrade krajnjih rezultata u diplomskom radu. U nastavku
predstavljamo Muzej Neanderthal iz Njemačke i Etnografski muzej u Zagrebu.
Muzej Neanderthal
Muzej Neanderthal nalazi se u Mettmannu u Njemačkoj što je sama blizina nalazišta gdje
su 1856. godine pronađeni ostaci kostiju prvog neandertalskog čovjeka. Prema zadnjim
33

podacima pretpostavlja se da je nenadertalac tamo živio prije 42.000 godina. Muzej je
svoja vrata otvorio 1996. godine. U centar svoje koncepcije je Muzej postavio pitanja o
ljudskom rodu: ,,Odakle potječemo?'', ,,Tko smo mi?'' te ,,Kuda idemo?''. Zgrada Muzeja
se nalazi na prostoru od 2.800 m² u obliku dvostruke pužnice u čijem središtu je rampa
koja se izdiže iznad zemlje te označava alegoriju na arhetip cijelokupnog života. Sve je
nastalo prema idejama arhitekata Zampa Kelp, Juliusa Krauss i Arna Brandlhuber. Postav
Muzeja sadrži sljedeće ''stanice'': Život i opstanak, Tehnologija i znanje, Mit i religija,
Okoliš i prehrana te Jezik i komunikacija. Posjetitelj kroz Muzej putuje vremenskim
razdobljima, od samih početaka do sadašnjosti. Koncepcija prati suvremenost, stoga se
način prezentacije postava prikazuje kroz višedimenzionalne instalacije, hiperrealistične
reprodukcije, filmove i fotografije (Neanderthal.de, 2020).
Muzej krapinskih neandertalaca može se nazvati preslikom Muzeja u Mettmannu (slika
8). Arhitektura se temelji na spiralnom usponu kao i sam koncept postava od samih
početaka do budućnosti pa razlika skoro da ni nema. U nastavku ćemo navesti sličnosti
i razlike navedenih muzejeva (preuzeto po Čižmek, 2017) s ciljem prepoznavanja novih
ideja koje bi se u budućnosti možda mogle uvesti u rad MKN gledajući na Muzej
Neanderthal kao primjer dobre prakse.
Slika 8: Muzej Neanderthal u Mettmannu

Izvor: Nrw-tourism.com, b. d.
Sličnosti su sljedeće:
• Ideja i realizacija postava prema Muzeju u Mettmanu
• Arhitektura zgrade
• Smještenost u blizini nalazišta
• Narušena autentična struktura nalazišta
• Park skulptura u blizini Muzeja
• Povremene izložbe
• Radionice
• Izdavačka djelatnost
• Zbirke
34

U nastavku nabrajamo po čemu je Muzej Neanderthal dobar primjer prakse:
• Turistička ponuda nije usko vezana uz sam Muzej
• Muzejski kafić
• Park skulptura
• Istraživački projekti
• Mogućnost kupnje suvenira preko interneta
• Osoblje i službe
Muzej Neanderthal samu ponudu Muzeja promovira, naravno, na svojoj web stranici, no
kako je vrlo moguće da turisti ne dolaze u određenu turističku destinaciju zbog jedne
znamenitosti stoga se na istoj web stranici promovira ostatak turističke ponude koja se
nalazi u samoj blizini. Također, u Mettmannu se u sklopu Muzeja nalazi kafić. Mnogi
posjetitelji MKN traže informacije ako ima u sklopu Muzeja kafić ili restoran kako bi
predahnuli, no nažalost nema. Park skulptura može biti veliki primjer dobre prakse MKN
jer dodatno privlači turiste te prirodaje sadržaju. Muzej Neanderthal uključuje se u
internacionalne projekte istraživanja, arheološka iskapanja i slično, a na svojoj web
stranici nude kupovinu suvenira čime MKN zasad ne raspolaže. U MKN je zaposlenih 11
osoba redovito, te se samo ravnateljstvo i ostali kadrovi nalaze u sklopu MHZ gdje se
upravlja s nekoliko Muzeja iz ''iste točke'', a Neanderthal raspolaže brojnjijim osobljem i
organiziranijom strukturom službi.
Etnografski muzej
Etnološki muzej (EMZ.hr, b. d.) nalazi se u Zagrebu od 1919. g., a njegova je svrha još od
doba romantima zajedno sa sakupljanje etnografske pisane građe, narodnih
pripovjedaka i poezije, i prikupljanje predmeta materijalne kulture kao što su nošnjem
posoblje, kućni inventar, glazbala, obredni predmeta i slično. Poslanje Muzeja je
sljedeće: ''Etnografski muzej je ustanova otvorena najširoj javnosti koja u svrhu
promicanja razumijevanja svoje i drugih kultura i naroda, kao i učenja i razonode,
prikuplja, tumači i širi spoznaje o materijalnoj i nematerijalnoj kulturi u prošlosti i
sadašnjosti''. Dok pri ostvarivanju ciljeva Muzej komunicira s posjetiteljima,
ustanovama, zainteresiranim zajednicama i korisnicima s poticanjem prihvaćanja
etnologije kao znanosti o čovjeku i njegovoj kulturi.
Ono zbog čega smo odabrali Etnografski muzej kao primjer dobre prakse je ponuda
prilagođena segmentima posjetitelja pa smo tako na njihovoj službenoj web stranici
zaslijedili sljedeće edukacije: škole, vrtići, obiteljski programi, programi za odrasle,
programi izvan muzeja i Muzej s kauča. Svaki od edukacijskih programa je više manje
prilagođen prema dobnim skupinama kao što je za škole prema višim i nižim razredima,
za vrtiće organiziraju predstave, igraonice i sl. Za obitelji se organiziraju radionice gdje
sudjeluju cijele obitelji dok se kod programa za odrasle uz radionice nude i predavanja
za cjeloživotno učenje. Što se tiče programa izvan Muzeja tu se smatra izvođenje
raznolikim programa u vrtićima, školama pa čak i bolnicama. Zadnji program zvan Muzej
s kauča je online program gdje se 3 dana u tjednu izvode pripovjedaonice, predstavljaju
zbirke i predmeti.
35

4
EMPIRIJSKI DIO
Muzejska ponuda koja je prilagođena potencijalnim tržišnim segmentima zasigurno
predstavlja veliki faktor kod odabira znamenitosti kao i samog motiva zašto posjetitelj
želi doći u muzej gdje će mu biti predstavljen sadržaj, koji odgovara njegovim
potrebama. U istraživačkom tj. empirijskom dijelu diplomskog rada smo pomoću pitanja
kroz anketu (Prilog 1) ispitali posjetitelje MKN kako bi došli uopće do rezultata, koji se
tržišni segmenti najčešće pojavljuju te nakon toga do ideja o prilagodbi ponude. Kod
posjetitelja nas je zanimao motiv dolaska, koliko često posjećuju kulturnu baštinu, koliko
su spremni potrošiti kao i prijedlozi o aktivnostima koje bi ih veselile da se odvijaju
sklopu Muzeja te da li je Muzej jedina turistička znamenitost koju danas posjećuju.
U okviru kvantitatnog istraživanja izveli smo anketu u MKN. Anketa se u širem značenju
tumači kao svaki istraživački postupak uz pomoć kojeg se neposredno prikupljaju podaci
o ekonomskim, demografskim, sociološkim, psihološkim i drugim osobinama grupe ljudi
ili društvene zajednice (Efos.unios.hr, 2013., str. 1).

Kvantitativno istraživanje
Kvantitativnu metodu istraživanja izveli smo u MKN na krajnjoj točci posjete u
suvenirnici. Anketa je sadržavala 11 pitanja za koje je bilo potrebno odvojiti maksimalno
5 minuta. Anketiranje u samom Muzeju se provodilo unutar razdoblja od 30 dana, od
02.03.2019 – 05.04.2019. Anketa se provodila prema slučajnoj vrsti uzorka što znači da
svaki član populacije ima jednaku vjerojatnost da bude odabran u uzorak (Unizd.hr, b.
d.). Stoga ćemo moći lakše izabrati najčešće tržišne segmente MKN. Sveukupno je bilo
ispunjenih 75 jedinica, no od toga je njih 73 bilo zadovoljavajućih.
Prikaz rezultata ankete
Graf 6: Prikaz rezultata anketa glede na starostnu dob

Iz grafa iznad možemo raspoznati kako je na pitanje vezano za starost odgovorilo
ispravno svih 73 anketiranih osoba. Od toga je 21 osoba (33 %) odabrale odgovor 31 –
do 15
godina
19%
16 - 30
godina
27%
31 - 50
godina
29%
51 godina
ili više
25%
36

50 godina. 20 osoba (27 %) je odabralo starost od 16 – 30 godina dok je 18 osoba (25 %)
odabralo 51 godina ili više. Do 15 godina je odabralo 14 osoba (19 %).
Graf 7: Prikaz rezultata anketa glede na državu stanovanja

Gledajući na državu iz koje anketirane osobe dolaze možemo iz grafa 8 vidjeti kako je 73
anketiranih osoba odgovorilo. Najviše osoba dolazi iz Hrvatske, 53 osoba (73 %).
Sloveniju je odabralo 9 osoba (11 %). 5 osoba (6 %) dolazi iz Njemačke. Iz Austrije,
Sjedinjenih Američkih Država i Indije dolaze po 2 osobe (3 %). Iz viđenog zaključujemo
da najviše posjetitelja dolazi iz države gdje se Muzej nalazi dok je manji broj stranaca.
Graf 8: Prikaz rezultata anketa glede na društvo tijekom posjete

Od 73 anketiranih osoba, njih polovica, 37 (51 %) je posjetilo Muzej s kolegama ili
prijateljima, 26 osoba (36 %) je došlo sa svojom obitelji. S momkom/djevojkom se za
posjet odlučilo 6 osoba (8 %), a 4 osobe (5 %) je došlo u sklopu Odreda izviđača.

73%
11%
3%
6%
3%
3%
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
70%
80%
HR
SI
AT
DE
USA
INDIA
36%
51%
8%
5%
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
Obitelj
Kolege/prijatelji
Momak/djevojka
Odred izviđača
37

Graf 9: Prikaz rezultata anketa glede na izvor informacija o MKN

Preko škole, fakulteta ili posla je za Muzej saznalo 27 osoba (37 %). Nešto manji broj
kojeg čine 23 osobe (32 %) je saznalo od prijatelja ili rodbine. Preko turističke agencije
je za Muzej saznalo 15 osoba (20 %), dok je preko interneta saznalo 6 osoba (8 %), a
najmanje preko medija, 2 osobe (3 %).
Graf 10: Prikaz rezultata anketa glede na motiv dolaska

Kod motiva dolaska je 24 osoba (33 %) odgovorilo kako posjećuju Muzej zbog kulturne
baštine u smislu pregleda Muzeja kao takvog. Za 8 % manje što čini 18 osoba (25 %) je
odabran odgovor zabava kao motiv dolaska što se odnosi na zabavno provedeno vrijeme
tijekom posjete Muzeju uz dodatne aktivnosti. Zatim slijedi posjet u sklopu izleta koje je
odabralo 13 osoba (18 %) te se ubrajaju posjetitelji, koji su posjetili Muzej jer se nalazi
unatar njihovog plana putovanja. Zbog odmora je Muzej posjetilo 9 anketiranih osoba
(12 %). 7 osoba (10 %) je kao motiv dolaska odabralo stjecanje novih znanja, a najmanje,
njih dvoje (3 %) je došlo iz radoznalosti.

10%
33%
12%
25%
17%
3%
0%
5%
10%
15%
20%
25%
30%
35%
Stjecanje
novih znanja
Kulturna
baština
Odmor
Zabava
Posjet u
sklopu izleta
Radoznalost
0%
5%
10%
15%
20%
25%
30%
35%
40%Prijatelji/rodbinaTuristička agencijaŠkola/fakultet/posaoInternetMediji
38

Graf 11: Prikaz rezultata anketa glede na potrošnju tijekom posjete MKN

Na pitanje o tome koliko su posjetitelji spremni potrošiti prilikom posjete Muzeju je
najbiraniji odgovor bio do 200 kn od strane 34 anketiranih (47 %). Do 400 kn je spremno
potrošiti 29 anketiranih osoba (40 %), a najmanje njih što čini 10 osoba (13 %) je
spremno potrošiti do 600 kn. U tom pitanju se potrošnja odnosila na ulaznice, suvenire
i dodatne sadržaje.
Graf 12: Prikaz rezultata anketa glede na učestalost posjeta kulturne baštine

Od 73 anketiranih, 41 osoba (56 %) je odabrala 2 do 3 puta godišnje kao najčešći odgovor
na pitanje o učestalosti godišnje posjete kulturnoj baštini. Jednom godišnje posjećuje
kulturnu baštinu 21 osoba (29 %). 11 osoba (13 %) posjećuje kulturnu baštinu barem 4
puta godišnje. Ovim rezultatima smo htjeli pridobiti zainteresiranost posjetitelja
općenito za kulturnu baštinu kako bi mogli bolje prilagoditi prijedloge.

0%
5%
10%
15%
20%
25%
30%
35%
40%
45%
50%
do 200 kn
do 400 kn
do 600 kn
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
1x godišnje
2-3x godišnje
4x godišnje
39

Graf 13: Prikaz rezultata anketa glede na način obilaska MKN

Način na koji anketirani najviše vole posjetiti Muzej je obilazak uz stručno vodstvo, a to
čini 40 osoba (55 %) od sveukupno 73 anketiranih, no moramo biti svijesni da među
većinom mlađih posjetitelja to ukazuje na stručno vodstvo u sklopu školskog izleta. Dok
33 osobe (45 %) obilaze Muzej samostalno bez stručnog vodstva.
Jedno od pitanja glasi: ''Postoji li nešto što Vas je oduševilo tj. razočaralo? ''
Oduševilo me:
-
Film
-
Audio vodič
-
Kronološki prikaz
-
Postav Muzeja
-
Skulpture neandertalaca
-
Prikaz velikog praska
-
Razvoj života na zemlji
-
Fosili
-
Eksponati koje se smije opipati
-
Vizualni izgled

Razočaralo me:
-
Dodatna naplata stručnog vodstva
-
Zabranjeno fotografiranje
-
Nefunkcionalnost pojedinih instalacija
-
Nije zabavno
-
Malo informacija u uvodnom filmu
-
Loše čitljiv tekst pored određenih eksponata
-
Malo stvarnih eksponata
-
Mali broj dodatnog sadržaja
-
Obiteljski sadržaj
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
Obilazak samostalno
Obilazak uz stručno vodstvo
40

Među svim odgovorima koje su anketirani iznjeli, najčešće se kod oduševljenja pojavljuju
odgovori postav Muzeja, skulpture neandertalaca i film u uvodnom djelu, a kod
razočarenja zabranjeno fotografiranje, malo stvarnih eksponata i mali broj dodatnog
sadržaja.
Sljedeće pitanje je glasilo: ''U kojim od sljedećih aktivnosti biste voljeli sudjelovati tijekom
posjete?''
Pitanje se odnosi na aktivnosti koje bi možda dodatno zaintrigirale posjetitelje na
ponovni dolazak. Među ponuđenim aktivnostima nalazi se izrada artefakta koje je
odabrao najveći broj anketiranih 28 (38 %). Nakon toga slijedi 25 odgovora (34 %) kojeg
su odabrali anketirani željni aktivnosti života u spilji. 9 osoba (12 %) bi voljelo
prisustvovati na izložbama ili pak kulturnim događajima, a 8 osoba (11 %) u sportskim
aktivnostima s muzejskom tematikom. Najmanji broj, 3 anketiranih (4 % ) ne bi voljelo
sudjelovati u ničemu.

Graf 14: Prikaz rezultata anketa glede na posjet drugih turističkih
znamenitosti/destinacija

Kao zadnje pitanje ankete je bilo da li anketirani danas posjećuju još neku drugu
turističku znamenitost ili destinaciju. Odgovor ne je odabralo 28 anketiranih osoba od
sveukupno 73, dok je odgovor da odabralo preostalih 45 osoba (59 %). One koji u istom
danu posjećuju i drugu turističku znamenitost ili destinaciju smo zamolili da napišu koju,
a odgovori su bili sljedeći: grad Varaždin, dvorac Miljana, dvorac Veliki Tabor, dvorac
Trakošćan i grad Samobor, Odgovori koje smo pridobili su sasvim očekivani premda se u
blizini Muzeja i samog grada nalazi veliki broj turističkih znamenitosti i destinacija. No
sve nabrojeno osim dvorca Veliki Tabor se ne promovira pod zajedničkim ponudom te
bi možda o tome bilo potrebno razmisliti u budućnosti.
 Rezultati
Muzej može prema promišljenom radu inicirati proces, koji doprijeti do ljudi kako bi
pronašli smisao u stvarima ili temama koje u muzejima pokazujemo te su dostupni
vizualno, auditivno i emotivno. Kod osmišljavanja pristupa posjetiteljima bitno je uzeti u
DA
NE
41

obzir različitost posjetitelja jer o tome ovisi uspjeh svakog muzeja (Klarić, Laszlo i
Nevidal, 2011).
4.2.1 Odabir tržišnih segmenata MKN
Kod odabira tržišnih segmenata smo se u diplomskom radu oslanjali na najveći broj
odnosno postotak odabranih odgovora u anketi glede motiva dolaska od čega smo
odabrali dva motiva. Ujedno smo sve to koristili kroz metodu koja je predstavljena na
slici 3. Nato smo se usredotočili na brojku tj. postotak anketiranih osoba glede na motiv
dolaska kao i samo na ankete s istima. Tako smo analizirali ostale odgovore iz čega smo
odabrali odgovore s najvećim brojem tj. postotkom. Nakon analiza došli smo do dva
tržišna segmenta koja su se najviše pojavljivala u razdobljima izvođenja ankete, koji su
navedeni na početku ovog poglavlja. Odabrane tržišne segmente predstavljamo u tabeli
ispod.
Tablica 2: Tržišni segmenti MKN
PODACI
Tržišni segment I
Tržišni segment II
Društvo tijekom posjete
Kolege i/ili prijatelji
Obitelj
Izvor informacija
Škola, fakultet ili posao
Prijatelji/rodbina
Motiv dolaska
Kulturna baština
Zabava
Potrošnja tijekom posjete
Do 400 kn
Do 200 kn
Učestalost
obilaska
kulturne baštine
Od 2 do 3 puta godišnje
Od 2 do 3 puta godišnje
Način posjete
Uz stručno vodstvo
Bez stručnog vodstva
Željena dodatna aktivnost
Izrada artefakta
Iskusiti život u spilji
Oduševljenje Muzeja
Postav Muzeja
Skulpture neandertalaca
Razočarenje Muzeja
Malo stvarnih eksponata
Malo dodatnog sadržaja
Posjet
dr.
znamenitosti/destinacija
Da
Da

Kod oba tržišna segmenta se najveći broj posjetitelja glede na državu stanovanja
pokazao na domaće tržište dok je broj stranih posjetitelja za vrijeme anketiranja bio vrlo
mali, no to ne znači da se nije potrebno posvetiti inozemnom tržištu. Kod pregleda
rezultata anketiranih glede na starostnu dob smo došli do vrlo različitih odabira rezultata
prema čemu smo zaključili da kod tržišnog segmenta I je ponudu potrebno što više
42

prilagoditi ili osnovati za svaku starosnu dob, a kod tržišnog segmenta II se radi o
obiteljima gdje je sasvim logično da pričamo o mlađima i starijima istovremeno.
Odabir segmenata prema najvećem broju motiva dolaska
Tržišni segment I (u nastavku TS1) označavaju anketirani posjetitelji, koji su odabrali kao
motiv dolaska u MKN kulturnu baštinu što čini 24 osobe (33 %), a tržišni segment II (u
nastavku TS2) 18 posjetitelja (25 %) s odgovorom zabava kao motivom dolaska.
Potrošnja tijekom posjete
Kao što je več opisano iznad tabele, dalje smo se usredotočili na potrošnju tijekom
posjete. Od njih 24 anketiranih, koji su smješteni u TS1 je 15 osoba (63 %) od sveukupno
24 odabralo kako su tijekom posjete jednom muzeju ili drugoj turističkoj znamenitosti
koja je dio kulturne baštine spremni potrošiti do 400 kn što uključuje ulaznicu, dodatne
sadržaje i suvenire. TS2 nam pokazuje drugačiji odabir, 11 osoba (61 %) od sveukupno
18 je spremno potrošiti do 200 kn za naravno, ulaznicu i suvenire, a što se tiče dodatnog
sadržaja, nagađamo kako bi bili spremni platiti manju svotu novca ako bi taj sadržaj
zadovoljavao njihov motiv dolaska.
Učestalost obilaska kulturne baštine na godišnjoj razini
Nadalje smo zaključili kako obadva tržišna segmenta posjećuju kulturnu baštinu u istoj
količini na godišnjoj razini što je od dva do tri puta na godišnjoj razini od toga kod TS1 je
taj odgovor odabralo 15 osoba (63 %), a kod TS2 to čini 14 osoba (78 %).
Društvo tijekom posjete
U nastavku smo se usredotočili na ostatak rezultata iz anketa. Glede na društvo tijekom
posjete se kod TS1 pokazalo kako najviše posjećuju Muzej s kolegama/prijateljima, a to
se očituje u brojci od 17 osoba (71 %) dok se kod TS2 pokazalo drugačije, Muzej posjećuje
čak 14 osoba (73 %) s obitelji.
Izvor informacija o Muzeju krapinskih neandertalaca
Izvor informacija kod TS1 je bilo škola/fakultet/posao što je odabralo 14 osoba (58 %)
od sveukupno 24, a kod TS2 su izvor informacija bili prijatelji/rodbina od kojih je saznalo
10 osoba (56 %) od sveukupno 18.
Način obilaska Muzeja krapinskih neandertalaca
Naši tržišni segmenti se razlikuju i kod načina obilaska Muzeja pa je tako kod TS1 14
osoba (67 %) obišlo Muzej uz stručno vodstvo, a kod TS2 11 osoba (61 %) samostalno
bez stručnog vodstva.

43

Željena dodatna aktivnost
Kao željenu dodatnu aktivnost se najviše osoba, njih 19 (79 %) iz TS1 opredjelilo za izradu
artefakta. 13 osoba (72 %) iz TS2 bi voljelo aktivnost zvanu Život u spilji kao dodatnu koje
ćemo kod prijedloga šire opisati.
Oduševljenje tj. razočarenje Muzejem krapinskih neandertalaca
Odgovori na pitanje o tome što je anketirane oduševilo tj. razočaralo su bili razni, no ono
što je zasigurno većinu iz TS1 oduševilo jest postav Muzeja, a one iz TS2 skulpture
neandertalaca. Malo stvarnih eksponata je razočaralo najviše osoba iz TS1, a zabranjeno
fotografiranje najviše osobe iz TS2. Smatramo da se odgovori tržišnih segmenata
podudaraju uz izbor njihovih motiva i drugog što ih sačinjava određenim segmentom.
Posjet drugih turističkih znamenitosti i destinacija u istom danu
Glede na to da jedan segment dolazi zbog kulturne baštine, a drugi zbog zabave to ih ne
razlikuje po pitanju posjećivanja još neke turističke znamenitosti ili destinacije u istom
danu kada posjećuju i MKN. Iz TS1 20 osoba (83 %) i iz TS2 14 osoba (78 %) posjećuje još
neku turističku znamenitost ili destinaciju.
4.2.2 Opis tržišnih segmenata
Tržišni segment 1
TS1 čine posjetitelji, koji posjećuju Muzej baš iz onog razloga zbog kojeg postoji, a to je
kulturna baština pa ih možemo nazvati >>kulturoljupci<<. Na jedan takav tzv. izlet vole
se uputiti s prijateljima ili radnim kolegama s kojima dijele iste interese. Izvor informacija
im je bila škola ili fakultet gdje se barem jednom spomenulo ime MKN ili možda posao
gdje su kolege izmjenjivali svoje doživalje, a možda se radi i o poslu, koji je usko vezan
uz kulturnu baštinu. Kulturoljupci su spremni potrošiti do 400 kn prilikom posjete
Muzeju. Dio kulturne baštine posjećuju barem 2 – 3 puta godišnje. Prilikom posjete vole
odabrati opciju stručnog vodstva premda je tako lakše saznati više informacija.
Oduševljava ih postav Muzeja, koji je mišljeno rađen, no voljeli bi mogućnost pregleda
stvarnih eksponata, a ne replika. Vjerojatno baš iz tih razloga bi voljeli kao dodatnu
aktivnost u MKN izradu artefakta. Potrebno je imati na umu da posjećuju i druge
turističke znamenitosti ili destinacije u istom danu pa da se njihov program ne oduži
previše.
Tržišni segment 2
TS2 čine posjetitelji kojima je motiv dolaska u MKN zabava što nam govori kako je njima
potrebno uz sam postav Muzeja ponuditi dodatne zabavne sadržaje. Muzej posjećuju u
većini s obitelji pa bi iz tog razloga mogli taj segment nazvati >>obitelji željne zabave<<.
Prijatelji i/ili rodbina su bili ti koji su ih informirali o Muzeju. Obitelji željne
zabavespremne su potrošiti do 200 kn na ulaznicu, dodatan sadržaj i suvenire što je
poprilično mala svota za jednu obitelj, no tome možemo kod naših segmenata pripisati
dolazak s jednim ili dva člana obitelji. Na godišnjoj razini posjećuju kuturne znamenitosti
44

i ostale dijelove kulturne baštine od 2 – 3 puta godišnje. Način na koji obilaze Muzej je
samostalno bez stručnog vodstva premda nisu toliko zaintrigirani kako bi stekli nova
znanja već ih više zanima što bi zabavno mogli izvući iz viđenog. Najviše njih je oduševilo
u MKN vidjeti skulpture neandertalaca koje izgledaju realistički, no uz to su razočarani
što nisu mogli zabilježiti fotografije pored tih skulptura kao nit bilo čega drugo premda
je strogo zabranjeno fotografiranje unutar Muzeja. Kao dodatnu aktivnost u MKN voljeli
bi zabavnu aktivnost gdje bi mogli iskusiti ukratko kako izgleda život u spilji što bi
zasigurno bio jedan zabavan doživljaj. Osim MKN u istom danu posjećuju i druge
turističke znamenitosti i/ili destinacije.
4.2.3 Provjera hipoteza
Na osnovi pridobivenih anketa odgovorili smo na tri postavljene hipoteze od čega smo
dvije mogli potvrditi dok jednu nismo bili u mogućnosti prihvatiti.
H1: Najveći tržišni segment predstavljaju posjetitelji čiji je glavni motiv posjet kulturne
baštine u smislu pregleda muzejske ponude kao takve.
Motiv dolaska nam pokazuje, koji je bio najveći razlog dolaska naših posjetitelja, a glavni
motiv posjetitelja MKN je posjet kulturne baštine što možemo zaključiti iz provedenih
anketa. Kod pitanja o motivu dolaska je odgovorilo 73 anketiranih osoba, od toga je 24
osoba tj. 33 % odgovorilo s kulturnom baštinom, dok je za 6 osoba manje što čini 18
osoba tj. 25 % što je vidljivo i u grafu 10. Na osnovi odabira tržišnih segmenta, koji su
opisani u podpoglavlju iznad možemo potvrditi našu hipotezu i reći da je istina jer najveći
tržišni segment jesu posjetitelji čiji je glavni motiv posjet kulturne baštine.
H2: Kod potrošnje tijekom posjete Muzeju svaki tržišni segment spreman je potrošiti
različit iznos novca.
Većina posjetitelja općenito u turizmu spremna je prilikom posjete turističkoj
znamenitosti ili destinaciji potrošiti određenu svotu novca. Kod tržišne segmentacije
gledamo i na socio-ekonomske varijable pa smo posjetitelje u anketi pitali koliko su
spremni potrošiti prilikom posjete MKN pod čime se razumijevala cijena ulaznice,
dodatnog sadržaja i suvenira. Rezultati naših tržišnih segmenata, koji su također vidljivi
u grafu 11 su različiti, TS1 spreman je potrošiti do 400 kn, a TS2 do 200 kn. S velikom
vjerojatnošću prihvaćamo našu hipotezu jer svaki tržišni segment je spreman potrošiti
različit iznos novca.
H3: Tržišni segment kojeg stvaraju obitelji, posjećuju samo jednom godišnje kulturnu
baštinu.
Iz naših analiza i pridobivanja tržišnih segmenata dobili smo segment kojeg stvaraju
posjetitelji, koji su odabrali u jednom od pitanja odgovor kako posjećuju MKN s obitelji.
Kod daljnje analize odgovora smo dobili rezultat kako samo njih troje od sveukupno 18
što čini 17 % posjećuju kulturnu baštinu jednom godišnje, a njih 14 što je 78 % posjećuju
kulturnu baštinu 2 do 3 puta godišnje. Glede na dobivene odgovore ne možemo
prihvatiti hipotezu koju smo si zastavi na početku diplomskog rada.

45

5
PRIJEDLOZI
Kod stvaranja ponude važno je u obzir uzeti stvaranje zanimljive ponude, koja će se
razlikovati jedna od druge, no vjerojatno i sadržavati poneke slične ili čak iste elemente.
Potrebno je poznavati tržišne segmente, koji su njihovi izvori informacija, s kime
posjećuju Muzej, koliko su spremni potrošiti i koji ih ostali elementi privlače ili odbijaju
od posjete. U nastavku iznosimo prijedloge za stvaranje prilagođene ponude na temelju
rezultata anketa za dva pridobivena tržišna segmenta.
Kulturoljupci
Kulturoljupcima je potrebno ponuditi program, koji se temelji na stručnom vodstvu s
dodatnim informacijama o Muzeju i Nalazištu Hušnjakovo. U takvom vodstvu poželjno
je tržišnom segmentu dati više informacija nego u klasičnom vodstvu jer su oni ovdje da
vide i čuju sve o Muzeju, koji je dio kulturne baštine zato što im je glavni motiv posjet
kulturne baštine.
U Muzeju ih oduševljava sam postav, iz tog razloga bismo pridodali pažnju i tom dijelu
kako bi kulturoljupcima približili svaki dio koji se veže na kulturnu baštinu jer bitno je
zadovoljiti sve želje i potrebe posjetitelja. Ono što najviše razočarava je mali broj stvarnih
eksponata jer se zbirka krapinskog diluvija nalazi u Prirodoslovnom muzeju u Zagrebu te
nije dostupna javnosti. Iako je teško pridobiti originale bilo bi vrlo poželjno jer svaki
kulturoljubac voli vidjeti original svojim očima kako bi bolje dočarao taj aspekt.
Izvor informacija o MKN su škola, fakultet ili posao zbog čega je bitna promocija kroz
dobro složenu i prilagođenu priču na papiru tj. letcima, brošurama, mail i slično kao i
sam doživljaj posjetitelja, koji će dalje proširiti dobar glas. Premda većina dolazi iz RH
potrebno je tu promociju usmjeriti širom države, ali ne smije se ni zanemariti strane
posjetitelje. Glede na to da Muzej posjećuju s prijateljima/kolegama potrebno je u takvoj
ponudi dati poudarak i na komunikaciju među njima kroz stručno vodstvo kako bi mogli
međusobno diskutirati viđeno. Na umu treba imati prilagodljivost svim dobnim
skupinama ili jednostavno pripremiti takav program za svaku starostnu dob.
Tijekom posjete spremni su potrošiti do 400 kn na temelju čega im je svakako moguće
ponuditi dobar dodatan sadržaj, a uz sve to bi takvom programu dodali popust za one,
koji dolaze u sklopu projekta, institucije ili slično vezano uz kulturnu baštinu.
Kao željenu dodatnu aktivnost među ponuđenima najviše odabiru izradu artefakta gdje
bismo kulturoljupcima ponudili radionicu sa svim potrebnim materijalom i naravno,
prikazom same izrade. Kod izrade artefakta usredotočili bi se na izradu istih koje smo
vidjeli kroz obilazak Muzeja. No, kako bi proširili dodatan sadržaj dodali bi i mogućnost
sudjelovanja u drugim aktivnostima koje možda kulturoljupci nisu odabirali u tako
velikom broju kao izradu artefakta, ali zasigurno bi postojao određen broj
zainteresiranih. Uz sve to bi dodali radionice i edukacije vezane uz Muzej u njihovim
školama, fakultetima, tvrtkama i institucijama što bi možda dodatno zaintrigiralo ostale
kolege i prijatelje.
46

Trenutno Muzej provodi izložbe, no smatramo kako bi ih bilo bolje promovirati da bi
doprle do svih zainteresiranih pa tako i kulturoljubaca. Kao dodatnu ponudu smatramo
kulturne događaje kao što su kulturno umjetnički koncerti, koji bi bili dodatan motiv
posjete Muzeju.
Kulturoljupci posjećuju dio kulturne baštine barem 2 do 3 puta godišnje i možda ih put
kroz godinu ili dvije opet dovede u MKN. Zbog toga je potrebno dorađivati i mjenjati
ponudu što češće. Na umu je potrebno imati maksimalno trajanje stručnog vodstva i
dodatne aktivnosti do cca. 3 sata zato što u istom danu posjećuju i neku drugu turističku
znamenitost ili destinaciju pa ih ne želimo previše umarati.
U sljedećim natuknicama ukratko izdvajamo najbitnije stavke prijedloga za
kulturoljupce:
• Obilazak Muzeja i Nalazišta Hušnjakovo s poudarkom na vrlo bitne
elemente kulturne baštine
• Stručno vodstvo prema posebnom programu
• Izrada artefakta viđenih u Muzeju
• Trajanje: 3 sata

Obitelji željne zabave
Tržišni segment, koji Muzej posjećuje zajedno s obitelji te im je motiv posjete Muzeja
zabava je potrebno ponuditi što zabavniji program kako bi pamtili posjetu kao jedan vrlo
zabavan doživljaj. Uglavnom vole posjetiti Muzej bez stručnog vodstva pa bi iz tog
razloga stručno vodstvo u ponuđenoj ponudi bili opcionalno. Kako ne bi posjeta Muzeja
bila monotona premda se odlučuju na samostalan obilazak, smatramo korisnim izradu
raznih pismenih materijala prema kojima bi obitelji prošle kroz Muzej kao kroz neku
društvenu igru, što znači da bi kroz zabavu i naučili nešto o viđenome.
Ono što obitelji oduševljava, kako starije tako i mlađe članove jesu skulpture
neandertalaca koje izgledaju realistički, no uz sve to ih razočarava zabrana fotografiranja
i mali broj dodatnog sadržaja. Kod dodatne aktivnosti bi ovaj tržišni segment volio
iskusiti život u spilji – život neandertalca što se savršeno poklapa s njihovim
razočarenjem. Život u spilji bila bi vrsta igraonice s animatorima gdje bi se prije svega
mogli poslikati u neandertalčevoj odjeći i uz skulpture koje se nalaze u igraonici. Cilj cijele
aktivnosti bi bilo zabavno iskustvo gdje bi posjetitelji iskusili kako su živjeli neandertalci
što podrazumijeva lov na životinje, paljenje vatre, priprema hrane i drugo pa bi se tako
obitelji mogle iskusiti u skroz drugačijem obliku života od današnjeg.
Kao što smo vidjeli u primjeru dobre prakse kod Muzeja Neanderthal, koji ima kafić te
kod razočarenja pojedinih posjetitelja Muzeja krapinskih neandertalaca bilo bi idealno
otvoriti kafić, koji je vrlo tražen među ovim segmentom da se odmore prije odlaska u
posjetu drugoj turističkoj znamenitosti ili destinaciji premda većina njih u anketama
govori o tome, a uz sve to u planu Muzeja je dovršetak Parka skulpture gdje bi se djeca
mogla zabaviti.
47

Kako je obiteljima glavni izvor informacija o Muzeju bio od strane rodbine/prijatelja
smatramo da bi cijelokupno iskustvo iz Muzeja još više se proširilo od usta do usta uz
naravno internet, koji je u današnje vrijeme neizostavan. Tijekom posjete spremni su
potrošiti do 200 kn što nam je dao rezultat gdje su posjećivali maksimalno 3 članovi
obitelji, no vjerujemo da se u okviru tog iznosa mogu realizirati i organizirati sve ponude.
Obitelji željne zabave posjećuju dio kulturne baštine 2 do 3 puta godišnje što nam govori
o tome kako uz zabavu ipak traže nešto poučno. Kako smo i naveli da im Muzej nije
jedina znamenitost koju posjećuju tog dana, potrebno je prilagoditi duljinu programa i
vremena za slobodno vrijeme.
U sljedećim natuknicama ukratko izdvajamo najbitnije stavke prijedloga za obitelji željne
zabave:
• Obilazak Muzeja i Nalazišta Hušnjakovo uz zabavnog pismenog vodiča
• Igraonica Život u spilji za cijelu obitelj s animatorima
• Obilazak Parka skulptura Forma Prima
• Trajanje: 2 sata

48

6
ZAKLJUČAK
Muzejska djelatnost kao dio kulturne baštine čini veliki dio turizma. Uz to je usko vezana
i turistička ponuda koja je dostupna posjetiteljima. Kako bi posjetiteljima mogli ispuniti
njihove želja i očekivanja potrebno je muzejsku ponudu prilagoditi svakome od njih, što
znači prilagoditi je tržišnim segmentima. Tržišni segmenti se razlikuju jedni od drugih
zbog toga je potrebno analizirati svoje posjetitelje te ih onda svrstati prema određenim
varijablama kako bi mogli ponudu prilagoditi svakome od njih. U našem istraživanju
usredotočili smo se na posjetitelje Muzeja krapinskih neandertalaca kako bi došli do
dvaju tržišnih segmenata kojima bi prilagodili ponudu, a to su kulturoljupci kojima je
potrebno ponuditi što više kulturnog sadržaja i obitelji željne zabave kojima je uz posjet
Muzeja potrebno ponuditi zabavnih aktivnosti koje smo predložili.
Prilagođavanje ponude tržišnim segmentima se primjenjuje sve više kod svakog oblika
turizma jer se iskazuje u vrlo dobrim rezultatima, također korisnim potencijalnim
posjetiteljima. Istražili smo trenutnu ponudu Muzeja krapinskih neandertalaca i došli do
zaključka kako je ponuda ista za sve s pojedinim radionicama u kojima uglavnom
sudjeluju djeca u sklopu školskih izleta. Radionice koje se nude su mali geološki
laboratorij, prapovijesna izrada torbica, životinje u vremenu neandertalca, izrada
geološkog stupa, abeceda fosila, lubanje hominina, valovite strukture fosila te
neandertalci i umjetnost. S dodatnom ponudom koja je više razrađena i prilagođena
svakom tržišnom segmentu zasigurno bi došlo i do još veće zainteresiranosti, no
vjerujemo da manjak takve ponude možda rezultira i do donekle trenutno zadovoljivim
brojkama posjetitelja kao i školskim izletima, koji se nalaze unutar školskog kurikuluma.
Na temelju svega došli smo do određenih varijabla koje smo zapisali kao pitanja u anketi
koja je dio kvantitativnog istraživanja kako bi došli do rezultata, koji se tržišni segmenti
pojavljuju u Muzeju krapinskih neandertalaca kojima bi prilagodili ponudu. Posjetitelji
su anketirani pri kraju svog posjeta Muzeju na krajnjoj točci u suvenirnici kako bi mogli
dati odgovore glede na upravo viđeno. Pitanja ankete se odnose na motiv dolaska,
učestalost posjete kulturne baštine na godišnjoj razini, potrošnju prilikom posjete,
društvo, izvor informacija, način obilaska, mišljenja o dobrim i lošim stranama
prezentiranog, željenoj aktivnosti tj. dodatnom sadržaju i posjetu drugim turističkim
znamenitostima ili destinacijama. Zahvaljujući rezultatima ankete smo pridobili dva
tržišna segmenta – kulturoljupci i obitelji željne zabave, kod kojih se većina varijabla
razlikuje po čemu smo zaključili kako je zasigurno potrebno svakom od tih segmenata
ponuditi prilagođenu ponudu prema onome što ih zanima.
U sklopu istraživačkog dijela diplomskog rada smo odradili kvantitativno istraživanje uz
koje se vežu 3 hipoteze koje smo si postavili na samom početku pisanja koje smo uz
pomoć pridobljenih podataka pokušali prihvatiti ili odbiti. Pomoću tržišnih segmenata
smo analizirali hipoteze pa smo tako kod prve zastavljene hipoteze zaključili kako
posjetitelji s motivom posjete kulturne baštine stvaraju najveći tržišni segment prema
rezultatima anketa s čime možemo zasigurno bez dvojbi potvrditi zastavljenu hipotezu.
49

Druga hipoteza temelji na potrošnji prilikom posjete Muzeju krapinskih neandertalca
gdje govorimo kako je svaki tržišni segment spreman potrošiti različit iznos novca. Na
temelju pridobivenih rezultata prihvaćamo hipotezu jer su se kod svakog tržišnog
segmenta pojavili različiti rezultati.
Zadnja, treća hipoteza se veže uz obitelji koje smo pridobili kao jednog od češćih tržišnih
segmenata te govori kako obitelji posjećuju kulturnu baštinu samo jednom godišnje, no
tu hipotezu nije moguće prihvatiti već je moramo odbiti jer se pokazao vrlo mali broj
rezultata, koji odgovara zastavljenoj hipotezi.
S velikom sigurnošću nakon istraživanja primarnih i sekundarnih izvora zaključujemo da
je jednom takvom muzeju kao što je Muzej krapinskih neandertalaca potrebno uvesti
ponudu koja je prilagođena tržišnim segmentima. Muzej krapinskih neandertalaca ima
veliki potencijal za stvaranje dodatne ponude u smislu kulturnih, zabavnih, istraživačkih
i izobražajnih sadržaja. Takva ponuda dodatno privuće potencijalne posjetitelje na posjet
kao i trenutne posjetitelje na ponovni dolazak. Prilagođena ponuda bi pridonjela još
većem broju posjetitelja uz svoju široku paletu sadržaja. Na temelju pridobivenih
rezultata smo došli do pojedinih prijedloga za dva najčešća tržišna segmenta koja čine
kulturoljupci i obitelji željne zabave. Smatramo da se iz rezultata i naših prijedloga mogu
razabrati elementi, koji će pomoći Muzeju krapinskih neandertalaca ako se odluče na
prilagođavanje ponude tržišnim segmentima. Uz sve to postoji mogućnost dodatne
promocije kroz elemente, koji privlače svaki tržišni segment.

50

7
LITERATURA I IZVORI
Boranić Živoder, S., Tomljenović, R. i Čorak, S. (2011). Suradnja interesnih skupina u
turističkim destinacijama // Izazovi upravljanja turizmom /, 15-32.
Božić,
M.
(2008).
Marketinški
plan
–
kanali
distribucije.
Dostupno
na:
http://hcpm.agr.hr/biznis/mplan-kdistribucije.php, 14. 04. 2019.
Britannica.com.
(b.
d.).
Museum
cultural
institiution.
Dostupno
na:
https://www.britannica.com/topic/museum-cultural-institution, 17. 10. 2019.
Camping.hr.
(b.
d.).
Cultural
heritage
of
Croatia.
Dostupno
na:
https://www.camping.hr/croatia-travel/heritage, 13. 02. 2020.
Candela, G. i Figini, P. (2012). The Economics of Tourism destination. Heidelberg:
Springer.
Cohen, E. (1974). ,,Who is a tourist?: A conceptual clarification'', The sociological Review,
22 (4), 527-555.
Čavlek, N., Bartoluci, M., Prebežac, D. i Kesar, O. (2011). Turizam – ekonomske osnove i
organizacijski sustav, 150-391.
Čižmek, D. (2017). Muzej krapinskih neandertalaca: od zaštićene prirodne rijetkosti do
dobitnika Oznake europske baštine (diplomski rad). Zagreb: Sveučilište u Zagrebu:
Filozofski fakultet.
Dean, D. (1994). Museum exhibition theory and practice. London: Routledge.
Demonja, D. (2005). Institucijska mreža kulturnog turizma. Zbornik radova. Rab: Ljetna
škola Filozofskog fakulteta, Odsjek za etnologiju i kulturnu antropologiju.
DZS
RH.
(b.
d.).
METODOLOGIJA.
Dostupno
na:
https://www.dzs.hr/Hrv/DBHomepages/Turizam/metodologija.htm, 13. 04. 2019.
Efos.unios.hr.
(2013).
Metoda
ankete.
Dostupno
na:
http://www.efos.unios.hr/prezentacijske-vjestine/wp-
content/uploads/sites/140/2013/04/METODA-ANKETE.doc, 31. 08. 2020.
EMZ.hr.
(b.
d.).
O
muzeju.
Dostupno
na:
http://www.emz.hr/O%20muzeju/Povijest%20muzeja, 15. 05. 2019.
Enciklopedija.hr.
(b.
d.).
Muzej.
Dostupno
na:
http://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?id=42619, 15. 05. 2019.
EVE
Museography.
(2015).
Museum
General
Concept.
Dostupno
na:
https://evmuseography.wordpress.com/2015/07/01/museum-general-concept/,
15. 05. 2019.
51

Fmpe.edu.ba.
(b.
d.).
Psihografska
segmentacija.
Dostupno
na:
https://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=&ved=2a
hUKEwiJ4JX-
s63sAhVNMewKHfPDDMcQFjAAegQIARAC&url=http%3A%2F%2Ffmpe.edu.ba%2
Fimages%2Fnastava%2F951%2FSEGMENTACIJA.ppt&usg=AOvVaw0WZP1l3cPVV
U09moGW7-gj, 30. 08. 2020.
Gajski, A., Klarić, V., Laszlo, Ž., Nevidal, R. i Pintarić, S. (2011). Muzeji i turizam. Djelovanje
muzeja kao dionika kulturnog turizma (priručnik). Zagreb: Muzej suvremene
umjetnosti, 15. 05. 2019.
Glosbe.com.
(2013).
Tourist
offer.
Dostupno
na:
https://glosbe.com/en/en/tourist%20offer, 03. 05. 2019.
Hcpm.agr.hr. (b. d.). SWOT analiza. Dostupno na: http://hcpm.agr.hr/docs/mplan-
swot.pdf, 30. 08. 2020.
Horjan, G. (2010). Muzeji hrvatskog zagorja: najveći kompleksni muzej u Hrvatskoj.
Hrvatsko zagorje.
ICOM.
(1946).
Museum
definition.
Dostupno
na:
http://archives.icom.museum/definition.html, 15. 05. 2019.
Jadrešić, V. (2001). Uvod u turizam. Zagreb: Školska knjiga.
Jelinčić, D., A., (2017). Creating a Heritage Tourism Experience. The Power of the Senses.
Etnološka tribina, 47 (40), 109-126.
Klarić, V., Laszlo, Ž. i Nevidal, R. (2011). Muzeji i turizam. Turistički posjeti muzeju:
upravljanje posjetiteljima. (priručnik). Zagreb: Globtour Event.
Kotler, P. (2011). Upravljanje marketingom. Zagreb: MATE d.o.o.
Kotler, P., Wong, V., Saunders, J. i Armstrong, G. (2006). Osnove marketinga (4. europsko
izdanje). Zagreb: Zagrebačka škola ekonomije i marketinga.
Krapina.hr.
(2019a).
Muzej
Ljudevita
Gaja.
Dostupno
na:
https://www.krapina.hr/kultura/muzej-ljudevita-gaja, 03. 10. 2019.
Krapina.hr.
(2019b).
Sakralni
objekti.
Dostupno
na:
https://www.krapina.hr/kultura/sakralni-objekti, 03. 10. 2019.
Kulturni-turizam.com. (b. d.). Jeste li znali. Dostupno na: http://www.kulturni-
turizam.com/hrv/sadrzaj/jesteliznali/, 16. 06. 2019.
Lickorish, L., J. i Jenkic, C., L. (2006). Uvod u turizam. Split: Ekokon.
Lončar Uvodić, L. (2015.). Kneippova zgrada : svjedok vremena od otkrića na
Hušnjakovom brdu do danas. Krapina: Muzeji Hrvatskog zagorja.
52

Lumen5plus.net. (b. d.). Turistička ponuda (prezentacija). Opatija: Fakultet za
menadžment
u
turizmu
i
ugostiteljstvu.
Dostupno
na:
https://fmtu.lumens5plus.com/sites/fmtu.lumens5plus.com/files/40-
e6682d37e555df7b9812907fd3d19a4a.pdf, 10. 05. 2019.
Magaš, D. (1997). Turistička destinacija. Opatija: Fakultet za turistički i hotelski
menadžment.
Magaš, D., Vodeb, K. i Zadel, Z. (2018). Menadžment turističke organizacije i destinacije.
Opatija: Fakultet za menadžment u turizmu i ugostiteljstvu.
Marketingfancier.com.
(2016).
Segmentacija
tržišta.
Dostupno
na:
https://marketingfancier.com/segmentacija-trzista/, 16. 09. 2020.
McKercher, B. i duCros, H. (2002). Cultural tourism. The partnership between tourism
and cultural heritage management. London: The Haworth Hospitality Press.
Medium.com. (2019). Top 10 Museum Trends You Should Know. Dostupno na:
https://medium.com/museum-tech-trends/top-10-museum-trends-in-2019-
3c5582ed8253, 30. 09. 2020.
Meler, M. (2002). Marketing. Osijek: Ekonomski fakultet u Osijeku.
MHZ.hr.
(2019a).
Dokumenti.
Dostupno
na:
http://www.mhz.hr/O%20Muzejima/Dokumenti, 25. 08. 2019.
MHZ.hr. (2019b). Strateški plan MHZ za razdbolje 2016.- 2019. Dostupno na:
http://www.mhz.hr/downloads/pdf/o%20muzeju/Strateski_MHZ_2016-
2019_.pdf, 25. 08.2019.
MHZ.hr.
(b.
d.).
Dokumenti.
Dostupno
na:
https://www.mhz.hr/O%20Muzejima/Dokumenti, 30. 08. 2020.
MKN.hr. (b. d.). Nagrade i priznanja. Dostupno na: http://www.mkn.mhz.hr/hr/o-
muzeju/nagrade-i-priznanja/, 03. 10. 2019.
Mkn.mhz.hr.
(b.
d.).
Interaktivne
radionice.
Dostupno
na:
http://www.mkn.mhz.hr/hr/edukacija/edukativni-program/interaktivne-
radionice/, 14. 02. 2020.
Narod.hr. (2020). Hrvatska ima najveći udio turizma u BDP-u u Europi. Dostupno na:
https://narod.hr/hrvatska/hrvatska-ima-najveci-udio-turizma-u-bdp-u-u-europi-
kakve-ce-posljedice-ostaviti-pandemija-koronavirusa, 19. 09. 2020.
Narodne novine. (2015). Zakon o muzejima: NN 110/2015: I. Opće odredbe, članak 3.
Zagreb: Hrvatski Sabor.
53

Neanderthal.de. (2020). Experience a Journey Through 4 Million Years of Human History.
Dostupno na: https://www.neanderthal.de/en/Permanent exhibition.html, 13.
07. 2020.
Nikolić, A. (2011). Oblici nesavršene konkurencije (seminarski rad). Banja Luka:
Panevropski univerzitet ''Apeiron''.
Nrw-tourism.com. (b. d.). Neanderthal Museum in Mettmann. Dostupno na:
https://www.nrw-tourism.com/a-neanderthal-museum-mettmann, 30. 08. 2020.
Objektivno.hr. (2015). MUZEJ KRAPINSKIH NEANDERTALACA: predložen za Oznaku
europske
baštine.
Dostupno
na:
https://objektivno.hr/muzej-krapinskih-
neandertalaca-predlozen-za-oznaku-europske-bastine-65880, 30. 08. 2020.
Pančić Kombol, T. (2006). Kulturno naslijeđe i turizam. Varaždin: Radovi Zavoda za
znanstveni rad. Dostupno na: https://hrcak.srce.hr/8702, 16. 06. 2019.
Periodicals.osu.eu.
(2014).
Resources.
Dostupno
na:
https://periodicals.osu.eu/ictejournal/dokumenty/2014-01/ictejournal-2014-1-
article-2.pdf, 25. 07. 2020.
Petrić, L. (2007). Osnove turizma. Split: Sveučilište u Split, Ekonomski fakultet.
Poslovni.hr. (2008). Kulturne znamenitosti posjećuje 68 posto turista. Dostupno na:
https://www.poslovni.hr/lifestyle/kulturne-znamenitosti-posjecuje-68-posto-
turista-82083, 16. 09. 2020.
Povijest.hr. (b. d.). Dragutin Gorjanović-Kramberger – hrvatski prirodoslovac svjetskoga
glasa. Dostupno na: https://povijest.hr/nadanasnjidan/dragutin-gorjanovic-
kramberger-hrvatski-prirodoslovac-svjetskog-glasa-1856/, 16. 06. 2019.
Projekti.eu. (2019). Krapinsko-zagorska županija. Dostupno na: https://projekti.eu/wp-
content/uploads/2019/01/krapinsko-zagorska-zupanija-najecaji-300x250.jpg, 30.
08. 2020.
Putovnica.net. (2020). Krapina: najjeftiniji apartmani, hoteli i sobe. Dostupno na:
https://www.putovnica.net/smjestaj/mjesto/krapina-hr/najjeftiniji-smjestaj-
hotel-apartman-soba-krapina-hr, 30. 08. 2020.
Ravkin, R. (1983). Sociološki aspekti turističke kulture. Pula: Istarska naklada.
Ravlić, S. (2017). Hrvatska enciklopedija; Mrežno izdanje. Zagreb: Leksikografski zavod
"Miroslav Krleža".
Statista.com. (2020). Tourism worldwide – Statistics & Facts. Dostupno na:
https://www.statista.com/topics/962/global-tourism/, 16. 09. 2020.
54

Swarbrooke, J. i Horner, S. (2003). Consumer Behaviour in Tourism. Dostupno na:
https://www.economy.gov.ae/Publications/Consumer%20Behaviour%20in%20T
ourism.pdf, 15. 09. 2020.
Szabo, A. (2004). Krapina – grad povijesti i kulture. Krapina: Grad Krapina.
Trackmaven.com.
(b.
d.).
Market
segmentation.
Dostupno
na:
https://trackmaven.com/marketing-dictionary/market-segmentation/, 30. 07.
2019.
Transtourism.com.
(b.
d.).
O
projektu.
Dostupno
na:
http://www.transtourism.com/hr/o-projektu/index.php, 15. 12. 2019.
Turizamiputovanja.com. (b. d). Osnovni pojmovi u turizmu. Dostupno na:
https://www.turizamiputovanja.com/osnovni-pojmovi-u-turizmu/, 30. 09. 2020.
TZG-Krapina.hr. (2010). Dokumenti - Statut turističke zajednice grada Krapine (pročišćeni
tekst).
Dostupno
na:
http://www.tzg-krapina.hr/informacije/informacija-6-
dokumenti, 21. 06. 2019.
TZG-Krapina.hr. (b. d.). O Krapini. Dostupno na: http://www.tzg-krapina.hr/o_krapini,
21. 06. 2019.
UNESCO. (2017a). What is meant by ''cultural heritage''?. Dostupno na:
http://www.unesco.org/new/en/culture/themes/illicit-trafficking-of-cultural-
property/unesco-database-of-national-cultural-heritage-laws/frequently-asked-
questions/definition-of-the-cultural-heritage/, 13. 05. 2019.
UNESCO. (2017b). Tangible and intangible cultural heritage. Dostupno na:
https://ich.unesco.org/en/tangible-and-intangible-heritage-00097, 17. 05. 2019.
Unizd.hr.
(b.
d.).
Anketno
istraživanje.
Dostupno
na:
http://www.unizd.hr/portals/13/pdf/anketnoistrazivanje17122006.pdf, 30. 08.
2020.
UNWTO. (2007). A Practical Guide to Tourism Destination Management. Madrid: World
Tourism Organization.
Vukić, F. (2011). Kraneamus: Arhitektura i postav. Krapina: Muzeji Hrvatskog Zagorja.
ZARA.hr. (b. d.). O nama. Dostupno na: https://www.zara.hr/o-nama, 18. 08. 2019.

1

8
PRILOG
Prilog br. 1
Poštovani,
Moje ime je Sara Barić i studentica sam Fakultete za turizam Univerze u Mariboru. Ova
je anketa dio istraživačkog rada za diplomski rad na temu Analiza posjetitelja Muzeja
krapinskih neandertalaca s ciljem prilagođavanja ponude tržišnim segmentima. U anketi
nema točnih i netočnih odgovora, zanimaju nas vaša mišljenja koja su potpuno
anonimna te će se koristiti samo u svrhu stvaranja već navedenog rada.
Zahvaljujem na odvojenom vremenu.
1. Koliko imate godina?
o Do 15
o 16-30
o 31-50
o 51 godina ili više
2. Iz koje države dolazite?
o HR
o SI
o AU
o DE
Drugo: _______________
3. S kime posjećujete Muzej?
o Obitelj
o Kolege/prijatelji
o Momak/djevojka
Drugo : _______________
4. Odakle/od koga ste saznali za Muzej?
o Prijatelji/rodbina
o Turistička agencija
o Škola/fakultet/posao
o Internet
2

o Mediji
Drugo: _______________
5. Koji je bio Vaš glavni motiv dolaska?
o Stjecanje novih znanja
o Kulturna baština
o Odmor
o Izlet
o Zabava
Drugo: _______________

6. Koliko ste spremni potrošiti tijekom posjete ovom Muzeju (ulaznice, dodatan
sadržaj, suveniri)?
o do 200 kn
o do 400 kn
o 600 kn ili više

7. Koliko često tijekom godine posjećujete znamenitosti kulturne baštine?
o 1x
o 2-3x
o 4x ili više
8. Na koji ste način danas obišli Muzej?

o Uz stručno vodstvo
o Samostalno bez stručnog vodstva
9. Postoji li nešto što Vas je oduševilo i/ili razočaralo?
Oduševilo me: _____________________________________________
Razočaralo me: ______________________________________________
10. U kojim aktivnostima biste voljeli sudjelovati u sklopu posjete Muzeja?
o Život u spilji (prikaz kroz sudjelovanje u radionici gdje je moguće iskusiti život
kakvog su živjeli neandertalci)
o Izrada artefakta
o Kulturni događaji (izložbe, manifestacije)
o Sportske aktivnosti (učenje o nendertalcima kroz sport)
o Nijedno

3

11. Posjećujete ili ste već posjetili danas i neku drugu turističku znamenitost ili
destinaciju? Ako da, navedite koju.
o Da - _________________________
o Ne