Simpozij  OBDOBJA 41

objavljeno v:
Nataša Pirih Svetina, Ina Ferbežar (ur.): Na stičišču svetov: slovenščina kot drugi
in tuji jezik. Obdobja 41. Ljubljana: Založba Univerze v Ljubljani, 2022.
https://centerslo.si/simpozij-obdobja/zborniki/obdobja-41/
© Univerza v Ljubljani, Filozofska fakulteta, 2022.
Obdobja (e-ISSN 2784-7152)
Marko Ljubešić
Slovenski jezik u kontekstu istarske višejezičnosti
211
Simpozij OBDOBJA 41
SLOVENSKI JEZIK U KONTEKSTU ISTARSKE VIŠEJEZIČNOSTI
Marko Ljubešić
Filozofski fakultet, Sveučilište Jurja Dobrile u Puli, Pulj
mljubesic@unipu.hr
DOI:10.4312/Obdobja.41.211-219
Istrski polotok, ki je danes znotraj Evropske unije, pripada trem državam: Hrvaški,
Sloveniji in Italiji. Ob upoštevanju pomena medkulturne komunikacijske kompetence,
ki je osnova za kakovostno sobivanje na posameznem področju, želi raziskava ugotoviti,
v kolikšni meri je kurikulum hrvaškega izobraževalnega sistema usmerjen oz. odprt za
usvajanje in znanje slovenskega jezika. V drugem delu prispevka so predstavljeni rezultati
empirične raziskave o mnenjih in stališčih študentov hrvaškega jezika in književnosti ter
razrednega pouka (kot bodočih učiteljev maternega jezika v osnovnih in srednjih šolah)
o  slovenskem jeziku in možnostih implementacije slovenskega jezika v hrvaški šolski
sistem. Ob rezultatih raziskave je treba opozoriti tudi na pomen spoznavanja jezikov
in kultur sosednjih narodov kot osnovnega pogoja za ustvarjanje zdravih odnosov
v prihodnosti.
hrvaški šolski sistem, slovenski jezik, medkulturna komunikacijska kompetenca
The Istrian Peninsula, today within the European Union, is divided between three
countries: Croatia, Slovenia, and Italy. Taking into account the importance of intercultural
communication competence, which is the basis for quality coexistence in any field, this
study examines the extent to which the curriculum of the Croatian education system
focuses on and is open to learning Slovenian. The second part presents the findings of an
empirical study of the opinions and views of students of Croatian language and literature
and primary education (as future Croatian teachers in primary and secondary schools)
regarding Slovenian and possibilities for introducing Slovenian into the Croatian school
system. Considering the findings of our research, it is important to draw attention to the
importance of learning about the languages and cultures of neighboring nations as a basic
condition for building healthy relationships in the future.
Croatian school system, Slovenian, intercultural communication competence
1 Položaj slovenskoga jezika u Istarskoj županiji
Višestoljetna istarska multikulturalnost, na tragu suvremenih koncepcija
europskoga društva, danas sve više prerasta u interkulturalnost gdje se jasno (u teoriji
i praksi) razlikuje značenje tih dvaju termina. U tom kontekstu nameće se pitanje
koliko zaista narodi koji žive jedni uz druge i u svakodnevnim su doticajima znaju
jedni o drugima, koliko poznaju jezik onoga drugog, običaje, kulturu, povijest.
Geografski gledajući Istru, iako malen, danas je to teritorij triju država – Hrvatske,
Slovenije i Italije te je na njemu prisutno isto toliko školskih sustava. S  ciljem
212
Simpozij OBDOBJA 41
razvijanja međukulturnog dijaloga (Čebron 2019: 90) u sva se tri dijela pred
nositelje odgojno-obrazovnih kurikuluma postavlja zahtjevno pitanje koliko su ti
isti kurikulumi otvoreni upoznavanju nama najbližih. Teorijsko istraživanje u ovome
dijelu rada zalazi prvenstveno u područje hrvatskoga nacionalnog kurikuluma u kojem
je jedan od odgojno-obrazovnih ciljeva učenja: »razvijati jezično-kulturni identitet
i međukulturnu kompetenciju, osjećaj pripadnosti i poštovanje prema vlastitom
jezičnom identitetu, kulturi i tradiciji te uvažavati i poštovati druge jezične i kulturne
zajednice i njihove vrijednosti« (Nacionalni kurikulum 2018: 39). Statutom Istarske
županije zajamčeno je i pravo na dvojezičnost (Statut Istarske županije 2018: 5),
čime je uz hrvatski jezik omogućena i uporaba talijanskoga jezika. Talijanski jezik
također je prisutan kao izborni predmet u većini istarskih škola koji provode program
na hrvatskom jeziku, čime je ostvaren preduvjet za interkulturalnu komunikacijsku
kompetenciju u pogledu hrvatsko-talijanskih odnosa u Istri. Slovenski se jezik
u Istarskoj županiji izvodi po modelu C, no u školskoj godini 2021./2022. nastavu
Slovenskoga jezika i kulture pohađalo je svega 28 učenika osnovnih škola (19 učenika
Osnovne škole Marije i Line iz Umaga te 9 učenika Osnovne škole Vazmoslava
Gržalje iz Buzeta). Iako je idejno osmišljen predmet i u Gimnaziji Pula, on se već
nekoliko školskih godina, zbog nedovoljnog interesa učenika, uopće ne izvodi.1 I na
Sveučilištu Jurja Dobrile u Puli svojevremeno je postojala mogućnost upisa kolegija
koji je omogućavao studentima usvajanje osnova slovenskoga jezika i kulture, no
i ta je mogućnost prije desetak godina ugašena. Na tom tragu, ako uzmemo u obzir
činjenicu kako »interkulturalna kompetencija učitelja/nastavnika predstavlja osnovnu
pretpostavku za stjecanje interkulturalne kompetentnosti učenika« (Piršl 2016: 162),
lako je zaključiti da se u pogledu hrvatsko-slovenskih interkulturalnih odnosa u Istri
ne može očekivati skorašnja promjena s obzirom na to da budući odgojno-obrazovni
djelatnici još uvijek nemaju mogućnosti stjecanja osnovnih pretpostavki za sutrašnje
kvalitetnije interkulturalno poučavanje. U više je navrata hrvatska metodička znanost
upozoravala upravo na taj specifični problem, predlažući metodičke modele (Benjak
2001; Ljubešić 2009) i donoseći rezultate empirijskih istraživanja (Benjak, Ljubešić
2013), no još uvijek u kurikularnom smislu pomaka nije bilo, stoga je i ovome radu
cilj prikazati važnost upoznavanja nama susjednih naroda, njihova jezika, kulture
i običaja u kontekstu stjecanja interkulturalne kompetencije.
2 Empirijsko istraživanje: slovenski jezik u Istarskoj županiji
2.1 Problem istraživanja
Iz uvodnih je teorijskih istraživanja vidljiva nedostatna zastupljenost susjednog
jezika (u ovom slučaju slovenskoga) u onim područjima (pograničnima, kao na primjer
u Istarskoj županiji) gdje su jezici u neprestanom kontaktu. Empirijskim istraživanjem
problematika nedovoljne zastupljenosti i nepoznavanja slovenskoga jezika u Istar
skoj županiji nastoji se staviti u obzor promišljanja budućih odgojno-obrazovnih
1	  Istraživanje kvantitete zastupljenosti slovenskoga jezika u osnovnim i srednjim školama Istarske županije
obavljeno je telefonskim putem s upravama škola u Istarskoj županiji u lipnju 2022. godine.
213
Simpozij OBDOBJA 41
djelatnika u području materinskoga jezika (u ovom slučaju hrvatskoga). Polazeći od
pretpostavke kako ćemo upoznavanjem nama susjednih jezika stvoriti preduvjete za
bolji i kvalitetniji suživot u međugraničnim područjima, ovim se dijelom istraživanja
nastojalo istražiti iskustva, ali i prepoznati interes budućih učitelja i nastavnika
hrvatskoga jezika za uključivanjem slovenskoga jezika u odgojno-obrazovni proces.
2.2 Ciljevi i zadaci istraživanja
Empirijsko istraživanje utemeljeno je na osnovama teorijskog istraživanja, a ima
sljedeće ciljeve i zadatke:
–
– istražiti stav ispitanika o važnosti upoznavanja ključnih sastavnica susjednih
naroda (jezik, kultura, književnost, običaji, povijest)
–
– utvrditi mišljenje ispitanika o pozitivnim čimbenicima interkulturalnog povezivanja
–
– ispitati stav o mogućnostima uključivanja slovenskog jezika na pojedine razine
hrvatskoga odgojno-obrazovnog sustava
–
– istražiti mišljenja o društveno-političkim uvjetima zapostavljenog odnosa prema
učenju slovenskoga jezika i kulture
–
– ispitati vlastita iskustva i mogućnosti poboljšanja položaja susjednih jezika
u hrvatskom školskom sustavu.
2.3 Polazne hipoteze
Na temelju rezultata uvodnoga istraživanja u empirijsko istraživanje pošlo se od
ovih polaznih hipoteza:
–
– ispitanici smatraju kako je poznavanje temeljnih sastavnica susjednih naroda
(jezika, književnosti, povijesti, kulture, običaja) iznimno važno
–
– ispitanici su svjesni važnosti boljeg interkulturalnog povezivanja susjednih naroda
–
– među ispitanicima vlada mali interes za učenjem slovenskoga jezika, eventualno
se on prepoznaje kroz fakultetsku razinu
–
– dominantni globalni jezici i opsežni kurikulum te političke okolnosti glavni su
razlozi trenutačnoga položaja slovenskoga jezika u hrvatskome školskom sustavu
–
– mogućnosti implementacije slovenskoga jezika u odgojno-obrazovni sustav
očituju se ponajprije u suvremenim koncepcijama nastave (filmovi, ekskurzije,
kvalitetni radni materijali).
2.4 Ispitanici i instrument istraživanja
Empirijsko istraživanje obavljeno je na uzorku od 80 ispitanika – studenata 1. i 2.
go
dine diplomskog studija hrvatskoga jezika i književnosti na Filozofskom fakultetu
te studenata 4. i 5. godine integriranog sveučilišnog učiteljskog studija na Fakultetu
za odgojne i obrazovne znanosti Sveučilišta Jurja Dobrile u Puli. U istraživanju je
sudjelovalo 100 % ispitanika ženskog spola.
Za potrebe istraživanja sastavljen je poseban upitnik od ukupno 10 pitanja
(otvorenog, zatvorenog i kombiniranog tipa). Istraživanje je obavljeno u svibnju
2022. godine. Ispitanici su odgovarali na licu mjesta koristeći papirnati upitnik. Kod
pitanja zatvorenog tipa ispitanici su odgovarali na Likertovoj skali od 1 do 5.
214
Simpozij OBDOBJA 41
2.5 Rezultati i diskusija
U istraživanje se krenulo pitanjem o materinskom jeziku, na kojem je 98,75 %
ispitanika odgovorilo kako im je hrvatski materinski jezik, a 1,25 % ispitanika navelo
je kako im je albanski materinski jezik.
Na drugome pitanju istražilo se jesu li ispitanici tijekom školovanja imali prilike
učiti slovenski jezik, na što je svega 2,5 % ispitanika odgovorilo pozitivno, odnosno
u kombiniranom dijelu odgovora ispitanici su upisali kako je riječ o Erasmusovu
programu razmjene studenata na kojem su ispitanici u oba slučaja sudjelovali.
Trećim pitanjem istražila su se mišljenja i stavovi ispitanika o potrebi, tijekom
školovanja, upoznavanja ključnih sastavnica nama susjednih naroda kao što su jezik,
kultura, književnost, običaji i povijest. Kako je kulturu susjednih naroda važno
upoznati, smatra najviše ispitanika, slijede običaji, povijest te na četvrtom mjestu
nalazimo jezik, a književnost je najmanje zastupljena (v. Tablicu 1). Osrednjom
aritmetičkom sredinom s blagim otklonom k višim rezultatima Likertove skale
djelomično potvrđujemo polaznu hipotezu o iznimnoj važnosti upoznavanja ključnih
obilježja nama susjednih naroda. Može se pretpostaviti da se uzrok takvih rezultata
krije u dugogodišnjim nastavnim programima koji su redovito zapostavljali tu
komponentu odgojno-obrazovnog procesa, stoga su i ispitanici zbog stvorene barijere
u tom pogledu osrednje se odlučivali na pojedinoj sastavnici.
Važnost upoznavanja ključnih
obilježja nama susjednih naroda
Frekvencija (N)
Aritmetička sredina
(M)
1) jezik
80
3,05
2) kultura
80
3,75
3) književnost
80
2,85
4) običaji
80
3,70
5) povijest
80
3,10
Tablica 1: Usvajanje tijekom školovanja osnovnih obilježja susjednih naroda
Na četvrtom pitanju istražilo se mišljenje ispitanika o pozitivnim učincima boljeg
interkulturalnog povezivanja i upoznavanja nama susjednih naroda. Upravo je na
ovome pitanju dobivena potvrda prošlog pitanja time što su odgovori ispitanika
jasno pokazali kako su oni svjesni da bi boljim upoznavanjem naših susjeda uvelike
pridonijeli najviše širenju naših svjetonazora, zatim većoj interakciji i suradnji te
razbijanju stereotipa i predrasuda o drugima i drukčijima, a najmanje boljim odnosima
među susjednim državama (v. Tablicu 2). Takvi visoki rezultati otvaraju mogućnost za
postupnu implementaciju takvih sadržaja u nastavne kurikulume kako bi se sustavno
otklonila početna prepreka u shvaćanju važnosti upoznavanja susjednih naroda.
215
Simpozij OBDOBJA 41
Posljedice boljega poznavanja
nama susjednih naroda
Frekvencija (N)
Aritmetička sredina
(M)
1) razbijanje stereotipa i predrasuda
o drugima i drukčijima
80
4,20
2) širenje naših svjetonazora
80
4,30
3) veća interakcija i suradnja
80
4,25
4) bolji odnosi među susjednim
državama
80
3,90
Tablica 2: Pozitivne posljedice boljega poznavanja susjednih naroda
Sljedećim pitanjem istražilo se na kojoj razini ispitanici smatraju mogućim da
se u odgojno-obrazovnom sustavu uključi predmet unutar kojega bi se sustavno
upoznavalo slovenski jezik i kulturu. Među ponuđenim odgovorima ispitanici su
mogli zaokružiti sve razine hrvatskoga školskog sustava. Zanimljivo je da se najviše
ispitanika odlučilo za fakultetsku razinu, nešto manje za razinu srednje škole, a
najmanje se ispitanika odlučilo za više i niže razrede osnovne škole (v. Tablicu 3).
Među polaznim hipotezama pretpostavljen je manji interes za učenjem slovenskoga
jezika i kulture, odnosno kako se on može eventualno iskazati na fakultetskoj razini
kroz izborne kolegije, što je ovakvim rezultatom i potvrđeno. Također, ovakav niski
rezultat još jednom ukazuje kako među ispitanicima tijekom cjelokupnog odgojno-
obrazovnog programa nije stvoren interes za boljim upoznavanjem susjednih naroda.
Uključivanje slovenskog jezika i
kulture na pojedinim sastavnicama
hrvatskog školskog sustava
Frekvencija (N)
Aritmetička sredina
(M)
1) u osnovnoj školi (niži razredi)
80
1,45
2) u osnovnoj školi (viši razredi)
80
1,80
3) u srednjoj školi
80
2,70
4) na fakultetu (kao izborni kolegij)
80
3,40
Tablica 3: Mogućnost uključivanja nastavnog predmeta Slovenski jezik i kultura na
pojedinim sastavnicama hrvatskoga odgojno-obrazovnog sustava
Šestim pitanjem istražilo se koliko su tijekom školovanja ispitanici imali prilike
susretati se sa slovenskim književnicima. Na otvorenome pitanju ispitanici su mogli
navesti do pet književnika koje su imali prilike upoznati tijekom školovanja. Ukupno
je 37,50 % ispitanika na ovome pitanju upisalo nekog od slovenskih književnika.
Tako je najviše ispitanika navelo kako se tijekom školovanja susrelo s likom i djelom
France Prešerena (28,75 %), slijedi Ivan Cankar (7,50 %) i Stanko Vraz (5,00 %).
Druge književnike ispitanici nisu navodili. Ovakvi poražavajući rezultati pokazuju
nedovoljnu zastupljenost slovenske književnosti u hrvatskom školskom sustavu,
pogotovo uzevši u obzir činjenicu kako su hrvatska i slovenska književnost tijekom
216
Simpozij OBDOBJA 41
prošlosti bile u stalnim kontaktima, kako zbog političkih tako i zbog književnopoetskih
uzroka.
Na sedmome se pitanju istražilo mišljenje ispitanika o uzroku zapostavljenog
odnosa prema učenju slovenskog jezika i kulture. Među ponuđenim odgovorima
ispitanicima se nudilo političke uzroke, opsežni kurikulum, dominaciju globalnih
jezika te mogućnost kombiniranog odgovora, odnosno da oni sami upišu razlog ako
smatraju da je to nešto izvan ponuđenih odgovora. Tako se najviše ispitanika odlu
čilo za dominantnost globalnih jezika, slijedi opsežni kurikulum, a politika je na
trećem mjestu (v. Tablicu 4). Mali je broj ispitanika (15,00 %) naveo svoj odgovor
na ovome pitanju, među kojima je najviše prisutna nezainteresiranost učenika (F = 4)
te zanimljiviji sadržaji u nastavnom kurikulumu (F = 2). Takvi rezultati potvrdili
su polaznu hipotezu kako upravo globalni jezici ne daju dovoljno prostora manjim
jezicima, opsežni kurikulum ključni su u nezainteresiranosti ispitanika prema manjim
jezicima, a politika je na posljednjem mjestu.
Uzroci zapostavljenog odnosa
prema slovenskome jeziku i kulturi
Frekvencija (N)
Aritmetička sredina
(M)
1) politika
80
2,95
2) opsežni kurikulum
80
3,55
3) dominantni globalni jezici
80
4,10
Tablica 4: Uzroci zapostavljenog odnosa prema slovenskom jeziku i kulturi
Osmim pitanjem istražilo se smatraju li ispitanici da bi učenje slovenskoga jezika
bilo korisno hrvatskim učenicima. Najviše ispitanika (50,00 %) zaokružilo je kako bi
hrvatski učenici imali osrednje koristi od učenja slovenskoga jezika, slijedi odgovor
u većoj mjeri (25,00 %), u manjoj mjeri (15,00 %). Svega 10,00 % ispitanika smatra
kako hrvatski učenici ne bi imali nimalo koristi od učenja slovenskoga jezika, a nitko
od ispitanika nije zaokružio odgovor u potpunosti. Iako su rezultati odgovora ispitanika
na ovome pitanju osrednji, na temelju otklona prema pozitivnoj strani grafikona može
se zaključiti kako među ispitanicima vlada pozitivan stav prema važnosti učenja
slovenskoga jezika kao nama susjednog jezika (v. Grafikon 1).
217
Simpozij OBDOBJA 41
Grafikon 1: Korisnost učenja slovenskoga jezika
Na devetom pitanju istražilo se mišljenje ispitanika o oblicima koji bi, prema
njihovu mišljenju, pomogli lakšem i zanimljivijem poučavanju slovenskoga jezika
i kulture. Među ponuđenim odgovorima ispitanici su imali filmove (igrane, crtane,
dokumentarne), zatim metodički dobro oblikovane udžbenike i ostale radne materijale
te ekskurzije. I na ovome pitanju kombiniranog tipa ispitanici su mogli nadopisati
ako smatraju kako postoji još nešto što bi moglo doprinijeti lakšem i kvalitetnijem
savladavanju nastavnog predmeta. Analizom dobivenih rezultata zaključujemo kako
se najviše ispitanika odlučilo za filmove, slijede ekskurzije, a na posljednjem mjestu
dolaze dobro metodički oblikovani udžbenici i ostali radni materijali (v. Tablicu 5).
Iz ovih je rezultata uočljivo da ispitanici kod učenja stranoga jezika ipak radije biraju
suvremenu multimedijsku komponentu i ekskurzije u odnosu na klasične nastavne
materijale kao što su udžbenici i ostali radni materijali prvenstveno namijenjeni
tradicionalnijoj koncepciji nastave.
Oblici učenja koji bi mogli
pomoći lakšem i zanimljivijem
poučavanju slovenskoga jezika
Frekvencija (N)
Aritmetička sredina
(M)
1) filmovi (igrani, crtani,
dokumentarni)
80
4,45
2) metodički dobro oblikovani
udžbenici i ostali radni materijali
80
3,35
3) ekskurzije
80
4,40
Tablica 5: Oblici učenja usmjereni k lakšem i zanimljivijem savladavanju slovenskoga
jezika
Desetim je pitanjem ostavljena mogućnost ispitanicima da iznesu vlastita iskustva
i predlože mogućnosti pomoću kojih bi se poboljšao položaj slovenskoga jezika
218
Simpozij OBDOBJA 41
u  odgojno-obrazovnom procesu Republike Hrvatske. U nastavku slijede neka od
njihovih razmatranja:
–
–
Slovenija je, kao i Italija, naša susjedna zemlja te bi bilo korisno kada bi bili
u  mogućnosti koristiti se slovenskim jezikom. Kako bi uvođenje nastavnog
predmeta u školski sustav bilo još dodatno gomilanje već prenatrpanog programa,
smatram kako bi učenje trebalo biti znatno slobodnije i provoditi se projektno, znači,
razmjenom i gostovanjima hrvatskih učenika u slovenskim školama i obrnuto. Tada
bi bilo znatno ležernije i svi bi to radije prihvatili.
–
–
Smatram da bi odgojno-obrazovni sustav trebao više sažeti svoj opsežni kurikulum
pa bi se tako dogodile razne mogućnosti učenja sadržaja koje bi učenici samostalno
odabirali. Zasigurno bi, kad bi postojala ponuda, netko odabrao i slovenski jezik.
–
–
Nažalost, kroz čitavo moje školovanje mislim da smo svega u nekoliko navrata
obrađivali djela slovenskih autora (Prešerena i Cankara) i to u prijevodu. Mislim da
kad bi se ponudilo više takvih sadržaja, pogotovo suvremenih autora, i na izvornom
jeziku, mnogi bi učenici bili zainteresirani za time.
–
–
Bilo bi korisno da hrvatske škole zajedno sa slovenskim školama sudjeluju u raznim
projektima kao i u zajedničkoj nastavi (primjer: skijanje u Sloveniji, ronjenje i
istraživanje podmorja u Hrvatskoj). Bilo bi korisno i zanimljivo za obje strane, a i
jezik bi se nesustavno savladao i stvorila bi se brojna prijateljstva.
Komentari ukazuju na razvijen pozitivan stav prema mogućnostima koje se nude
u prekograničnoj suradnji i zajedničkim partnerskim projektima. Upravo na taj način
omogućilo bi se učenicima s obje strane da savladavaju jezik konverzacijski, što bi
zasigurno bila korisna podloga za one koji će kasnije nastaviti svoje školovanje na
drugoj strani.
3 Zaključak
Suvremeno doba, obilježeno globalizacijom i tehnologijom, u drugi je plan
stavilo odnose među malim narodima. Iako smo do prije nekoliko desetljeća živjeli
u zajedničkoj državi, danas jedni o drugima sve manje znamo i učimo. Uzroke takve
situacije valja zasigurno tražiti u našim (obostranim) nastojanjima da pripremimo
mlade za tehnološku budućnost (koja je, usput rečeno, već s njima od najranije
dobi) i nesmetanu komunikaciju neovisnu o geografskoj raslojenosti. Pritom nismo
ni svjesni da iako najbliži, počinjemo se sve lošije poznavati. Kako bi se postojeće
stanje okrenulo u pozitivnom smjeru, svi čimbenici odgojno-obrazovnog sustava
(kreatori kurikuluma, a i politika uopće) moraju shvatiti važnost interkulturalne
komunikacijske kompetencije koja prva otvara vrata u poznavanje Drugoga i
Drukčijeg (u ovom slučaju nama najbližeg). To nužno ne znači još dodatno opterećenje
ionako prenatrpanih odgojno-obrazovnih kurikuluma. Upravo usvajanja spoznaja
o našim susjedima, njihovoj kulturi i jeziku, koja u konačnici najmanje trebaju biti
sagledavana u kontekstu vrednovanja, a provedena u obzoru suvremene nastave
(ekskurzije, zajednički projekti, razmjena), mogu pridonijeti da naši mladi sutra imaju
otvorenije svjetonazore, veće mogućnosti snalaženja na tržištu i u konačnici da boljim
poznavanjem svoje okoline bolje upoznaju i sami sebe.
219
Simpozij OBDOBJA 41
Izvori i literatura
BENJAK, Mirjana, 2001: Književnost(i) u kontaktu. Rijeka: Izdavački centar Rijeka.
BENJAK, Mirjana, LJUBEŠIĆ, Marko, 2013: Od Peruška do otvorenog sustava. Zagreb: Školska knjiga.
ČEBRON, Neva, 2019: Zrcaljenje raznojezičnosti v večjezičnem okolju: primer raziskave v slovenskem
delu Istre. Vesna Požgaj Hadži, Marko Ljubešić, Jerica Ziherl (ur.): Ususret dijalogu – zbornik
posvećen Mirjani Benjak. Novigrad-Cittanova: Muzej – Museo Lapidarium, Pula: Sveučilište Jurja
Dobrile u Puli, Ljubljana: Znanstvena založba Filozofske fakultete. 90–105.
LJUBEŠIĆ, Marko, 2009: Hrvatsko-slovenski književni dodiri u gimnazijskoj nastavi. Riječ 2. 222–240.
Nacionalni kurikulum za osnovnoškolski odgoj i obrazovanje, 2017. https://mzo.gov.hr/UserDocsImages//
dokumenti/Obrazovanje/NacionalniKurikulum/NacionalniKurikulumi//Nacionalni%20
kurikulum%20za%20osnovnoškolski%20odgoj%20i%20obrazovanje.pdf (pristup 1. 5. 2022.)
PIRŠL, Elvi, BENJAK, Mirjana, DIKOVIĆ, Marina, JELAČA, Matija, MATOŠEVIĆ, Andrea, 2016:
Vodič za interkulturalno učenje. Zagreb: Naklada Ljevak.
Statut Istarske županije (pročišćeni tekst). Službene novine Istarske županije 30/2018 (31. 12. 2018.).

https://www.istra-istria.hr/media/filer_public/f8/be/f8be9355-30b6-47e1-be4f-dbe9c3fa7b22/
190308_statut_procisceno.pdf (pristup 10. 5. 2022.)