CRP: Razvoj kazalcev in metodologije spremljanja ponudbe gozdarskih storitev : DS2: Zbiranja podatkov o stanju na področju izvajanja del v gozdovih : analiza izvajanja gozdarskih del v zasebnih D2.1: Pregled obstoječih metodologij zbiranja podatkov o izvajanju del v gozdovih pri nas in v izbranih državah

izvajanje gozdarskih del;gozdarska mehanizacija;spletni informacijski sistem;MojGozdar.si;performing forest operations;forest machines;web-based information system;MojGozdar.si;info:eu-repo/classification/udc/630*72(4)

CRP: Razvoj kazalcev in metodologije spremljanja ponudbe gozdarskih storitev
DS2: Zbiranja podatkov o stanju na področju izvajanja del v gozdovih
D2.1: Pregled obstoječih metodologij zbiranja podatkov o izvajanju del v gozdovih pri nas in v
izbranih državah

Avtorja: Špela Ščap in dr. Nike Krajnc
Za potrebe izvajanja CRP projekta »Razvoj kazalcev in metodologije spremljanja ponudbe gozdarskih
storitev« smo v začetku leta 2019 pripravili pregled obstoječih načinov zbiranja. V nadaljevanju
predstavljamo zbrano in analizirano gradivo, ki smo ga razdelili na domače ter tuje primere. Med tujimi
primeri smo našli zgolj nekaj primerov v Italiji, Nemčiji in Češki republiki. Pri bolj podrobno analizo
tujih primerov pa smo naleteli predvsem na jezikovne ovire, saj so to večinoma podatki in analize v
nacionalnih jezikih in ne v angleščini.

SLOVENIJA
Inšpektorat RS za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo
Že sam 19 člen »Zakona o gozdovih« skupaj s »Pravilnikom o minimalnih pogojih, ki jih morajo
izpolnjevati izvajalci del v gozdovih« opredeljuje kdo in pod kakšnimi pogoji lahko izvaja dela v
gozdovih. Tako lahko dela opravlja:
1. lastnik gozda, pri tem pa mu lahko pomagajo njegovi zakoniti dediči ter njihovi zakonci in
druge fizične osebe v obliki medsosedske pomoči;
2. registrirana fizična ali pravna oseba - izvajalci, ki izpolnjujejo predpisane minimalne pogoje.
Med tem, ko lastnike gozdov in ostale navedene pod točko ena »Pravilnik« ne zajema morajo ostali
izvajalci izpolnjevati minimalne pogoje. Minimalni pogoji za izpolnjevanje del v gozdovih zajemajo tako
strokovno usposobljenost kot tudi pogoje, ki jih za varno delo določajo predpisi, ki urejajo varnost in
zdravje pri delu.
Seznam izvajalcev del v gozdovih, ki so ob inšpekcijskem pregledu ustrezali predpisanim pogojem
Subj ID
Zavezanec
Matična
št.
Upravna
enota
Občina
Sečnja z
mot.
žago
Spravilo s
traktorjem
Gojenje
Žičniško
spravilo
Strojna
sečnja

Seznam izvajalcev del v gozdovih, ki jim je bilo z odločbo prepovedano opravljati dela v gozdovih
Subj ID
Zavezanec
Matična
št.
Upravna
enota
Občina
Prepoved
dejavnosti
Prepoved
spravila
Prepoved
sečnje
Prepoved
gojenja
Prepoved
žičniškega
spravila

Primer analize:

Slika 1: Delež izvajalcev del v gozdovih, ki jim je bilo z odločbo prepovedano opravljati dela v gozdovih (vir:
IRSKGLR, 2019; obdelava GIS-GTE)

SURS – vprašalnik Gozdarska dejavnost (GOZD–MEHAN: Mehanizacija in poraba energije v
gozdarstvu)
Namen vprašalnika: Z letnim statističnim raziskovanjem o gozdarski dejavnosti v Sloveniji je želja in
namen zagotoviti podatke o aktivnostih podjetij, registriranih za gozdarsko dejavnost, o opremljenosti
z mehanizacijo, o opravljenih gozdnih delih ter o porabi energije.
V raziskovanje Gozdarska dejavnost (GOZD-MEHAN) so z metodo polnega zajema vključeni tisti
poslovni subjekti, ki so po Standardni klasifikaciji dejavnosti iz leta 2008 (SKD 2008) razvrščeni v
področje dejavnosti Gozdarstvo (A), in sicer v podpodročja: A02.1 gojenje gozdov in druge gozdarske
dejavnosti; A02.2 sečnja; A02.4 storitve za gozdarstvo ter nekatere ključne enote, ki sicer po svoji
glavni dejavnosti ne spadajo v gozdarstvo, vendar so pomembne za to raziskovanje (npr. podjetja, ki
imajo kot glavno dejavnost registrirano dejavnost v oddelku C16 - Obdelava in predelava lesa;
proizvodnja izdelkov iz lesa, plute, slame in protja, razen pohištva. Dopolnilna dejavnost na kmetiji ni
zajeta v to raziskovanje.
V raziskovanje je vključenih od 450 do 500 opazovanih enot (glede na število na novo ustanovljenih in
ukinjenih poslovnih subjektov na letni ravni v Poslovnem registru Slovenije). Na SURS-u ocenjujejo, da
je okrog 80 % poročevalskih enot z obliko zaposlitve s.p., ki imajo večinoma 0 zaposlenih v svojem
podjetju.
Izvedeni podatki iz vprašalnika GOZD-MEHAN so koristni in uporabni ter dodajajo vrednost
razpoložljivi statistiki podatkov, vezanih na proizvodnjo in prodajo lesa iz gozdov. Je pa iz Standardnih
poročil o kakovosti večletnih raziskav Gozdarska dejavnost razvidno, da je stopnja neodgovora na
vprašalnik od leta 2012 naprej precej visoka in znaša čez 40 %. Na primer za leto 2017 je bila stopnja
neodgovora 45 %, kljub temu, da je poročanje na podlagi določil Zakona o državni statistiki in Letnega
programa statističnih raziskovanj obvezno. Vendar na SURS-u ocenjujejo, da večje opazovane enote v
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
70%
80%
90%
100%
Izvajalci s prepovedmi
Izvajalci brez prepovedi
večini poročajo svoje podatke. V primeru neodgovora na določeno posamezno vprašanje v vprašalniku
na SURS-u uporabljajo določen postopek vstavljanja podatkov, ki se imenuje imputacija. V primeru
neposlanega vprašalnika pa uporabijo postopek, ki se imenuje uteževanje.
S pomočjo podatkov iz vprašalnika GOZD-MEHAN lahko dobimo ocenjene informacije o gozdarskih
podjetjih, ki opravljajo gozdarske storitve v gozdovih (ne ločeno za državne in zasebne gozdove) in o
razpoložljivi mehanizaciji, ki jo imajo ta podjetja. Preko tega vprašalnika pa ne izvemo informacij o delu
v zasebnih gozdovih, katerega opravljajo zasebni lastniki sami.
Sledi struktura vprašalnika Gozdarska dejavnost (GOZD-MEHAN):
Sklop A: Sečnja, spravilo in prevoz gozdnih lesnih sortimentov, neto m3

Vrsta aktivnosti
Sečnja
Spravilo
Prevoz lesa
Dela, opravljena v svojem imenu in za svoj račun

Dela, opravljena kot storitev

Upoštevane so samo tiste sečnje in spravila, ki so jih anketiranci opravili sami s svojimi delavci, torej
brez podizvajalcev.
Sklop E: Mehanizacija
– Število vseh strojev: podatki se nanašajo na stanje ob koncu določenega leta.
– Število novih strojev: podatki se nanašajo na število novih strojev, ki jih je anketiranec nabavil v
preteklem letu.
– Skupna vrednost novih strojev: nabavna vrednost je seštevek vseh stroškov skupaj (to je nakupna
cena povečana za morebitne davke, stroške prevzema in druge neposredne stroške) brez DDV-ja
(razen pri osebnih avtomobilih in kombijih). Pri bruto investicijah v osnovna sredstva se upošteva tudi
vrednost (najetega) lizinga, ki so ga podjetja najela.
– Količina – učinki skupaj: vpišejo se podatki o količini proizvodnje (poseka, spravila …), ki se nanašajo
na skupino strojev v predpisani merski enoti (m3).
– Obračunane delovne ure: vpiše se število obračunanih delovnih ur za skupine strojev, ki se nanašajo
na količine prikazane proizvodnje, in se razdelijo glede na to, ali je anketiranec dela opravil v svojem
imenu in za svoj račun, ali kot storitev.
– Podatki o osebnih avtomobilih in kombijih se nanašajo na potrebe gozdarske proizvodnje.

Vrsta
mehanizacije
Št.vseh
strojev
Št. novih
strojev
Skupna
vrednost
novih strojev
(EUR)
Količina –
učinki po
skupinah
strojev
Obračunane delovne ure
skupaj
dela,
opravljena v
svojem
imenu in za
svoj račun
dela,
opravljena
kot storitev
Motorne žage

Motorne
čistilke/Motorne
kose

Traktorji prilag.
kolesniki

Traktorji gozd.
zgibniki

Traktorji prilag.
goseničarji

Traktorji za
pogon trakt.
priključkov

Kamioni z gozd.
nadgradnjo in
nakladalno
napravo

Kamionske
gozd. prikolice

Kamionske
gozd.
polprikolice

Kamioni
polpriklopniki
(vlačilci)

Nakladalniki in
druge
nakladalne
naprave

Žični žerjavi
traktorski
priključki s stolpi

Žični žerjavi
samostojni s
stolpi

Žični žerjavi na
kamionih s
stolpi

Žični žerjavi brez
stolpa, klasični

Kamioni za
gradnjo
(prekucniki)

Stroji za gradnjo
(bagri,
rovokopači,
buldožerji,
kompresorji,
valjarji,
grederji,..)

Sekalniki na
kamionih

Sekalniki
samostojni

Traktorski
priključki,
sekalniki

Traktorski
priključki,
priključni vitli

Traktorski
priključki, gozd.
trakt. prikolice z
nakladalno
napravo

Trakt. priključki,
druge trakt.
prikolice oz.
priklopniki za
razsute tovore
ali prevoz lesa

Traktorski
priključki cepilci,
rezalno cepilni
stroji

Drugi traktorski
priključki
(drobilci, snežni
plugi,..)

Osebni
avtomobili

Kombiji

Stroji za sečnjo
in izdelavo
sortimentov
(»Harvester«)

Procesorski
agregati na
drugih strojih
(žičnice idr.)

Zgibni
polprikoličarji
(»Forwarder«)

Kombinirani
stroji za sečnjo
in spravilo

Primer analize podatkov iz omenjenega vprašalnika:

Slika 2: Analiza podatkov o številu strojev za sečnjo in zgibnih prikoličarjih (vir: SURS; obdelava GIS-GTE)

Slika 3: Število traktorjev po letih v obdobju od 2001 do 2016 (vir: SURS; obdelava GIS-GTE)

SURS – vprašalnik Gozdarstvo na kmetijskih gospodarstvih (GOZD–KME)
Namen tega raziskovanja je spremljanje stanja gozdarske dejavnosti na kmetijskih gospodarstvih v
Sloveniji in zagotovitev nekaterih podatkov za izračune v sistemu gozdnih računov ter vrednotenje
okoljskega pomena gozdov in gozdnih virov.
y = 1,6721x - 3348,6
R² = 0,8872
y = 1,4985x - 3000,1
R² = 0,9503
-5
0
5
10
15
20
25
30
2000
2002
2004
2006
2008
2010
2012
2014
2016
2018
Število
Stroj za sečnjo
Zgibni prikoličar
Linear (Stroj za sečnjo)
Linear (Zgibni prikoličar)
0
50
100
150
200
250
300
350
400
450
2000
2002
2004
2006
2008
2010
2012
2014
2016
2018
     Traktorji - pril.kolesniki
     Traktorji - gozd. zgibniki
     Traktorji - pril. goseničarji
Enota, ki jo opisujejo objavljeni podatki, je kmetijsko gospodarstvo na ozemlju Republike Slovenije, ki
izvaja kmetijsko proizvodnjo nad določenim pragom in poseduje gozd.
Pomembnejši lastnosti kmetijskega gospodarstva, ki je opazovan, sta obseg poseka lesa po namenu
porabe in število opravljenih delovnih ur v gozdarstvu na kmetijskem gospodarstvu.
Vzorčni okvir za izbor enot opazovanja je Statistični register kmetijskih gospodarstev, ki ga vodi
Statistični urad RS. V vzorec je bilo v raziskavi za leto 2016 izbranih 4.000 enot oz. 7 % enot vzorčnega
okvirja. Pri določitvi vzorčnega okvirja so bile upoštevane naslednje značilnosti:
•
kmetijska gospodarstva, ki imajo tudi gozd;
•
kmetijska gospodarstva, ki izvajajo kmetijsko proizvodnjo nad določenim pragom;
•
aktivna kmetijska gospodarstva.
Vzorec raziskovanja je bil stratificiran sistematični naključni vzorec.
S pomočjo podatkov iz vprašalnika GOZD-KME lahko torej dobimo ocenjene informacije kolikšen delež
zasebnih lastnikov gozdov opravlja sečnjo in spravilo lesa ter izdelavo sortimentov sam, brez najetih
delavcev za plačilo.
Npr. eden od vprašanj, katerega odgovori se navezujejo na zgornji stavek, v vprašalniku GOZD-KME je:
Kdo je opravil sečnjo, izdelavo sortimentov in spravilo lesa?
a. Vi ali vaši družinski člani
b. Sorodniki, prijatelji, sosedje (medsosedska pomoč)
c. Najeti delavci za plačilo

Primer analize podatkov iz omenjenega vprašalnika:

Slika 4: Število opravljenih delovnih ur v gozdarstvu na kmetijskih gospodarstvih v letu 2016 (vir: SURS; obdelava
podatkov GIS-GTE)

GIS – Spletni informacijski sistem MojGozdar.si
Spletni informacijski sistem MojGozdar je namenjen ocenjevanju kakovosti izvajanja del v gozdarstvu.
Z obširnim seznamom z več kot 1000 ponudnikov gozdarskih del v Sloveniji, nudi podporo pri iskanju
gozdarskih storitev, kot so sečnja z motorno žago, spravilo s traktorjem, gojitvena dela, žičniško
spravilo, strojna sečnja, izdelava lesnih sekancev (sekalnik) in gozdno gradbeništvo. Sistem MojGozdar
0
500000
1000000
1500000
2000000
2500000
3000000
3500000
4000000
4500000
Lastno delo
Medsosedska pomoč
(pomoč sosedov,
sorodnikov,
prijateljev)
Najeto delo
Sečnja in spravilo lesa
Prevoz lesa za domače potrebe
Izdelava lesnih sekancev
Izdelava drv za ogrevanje
Gojenje in varstvo gozda
Gradnja in vzdrževanje gozdnih vlak
Gradnja in vzdrževanje gozdnih cest
zajema tristopenjsko ocenjevanje izvajalcev na enostaven, pregleden in objektiven način. V prvi stopnji
vsi  vključeni izvajalci dobijo pravno formalno oceno ustreznosti po načelu semaforja na podlagi
podatkovnih baz Agencije RS za javnopravne evidence in storitve (AJPES), Finančne uprave RS (FURS)
in Inšpektorata RS za kmetijstvo, gozdarstvo, lovstvo in ribištvo (IKGLR). Drugo stopnjo ocenjevanja
predstavlja neodvisna strokovna ocena s strani strokovno usposobljenega presojevalca. V drugo
stopnjo ocenjevanja se lahko vključijo izvajalci, ki so v prvi stopnji ocenjevanja ocenjeni kot ustrezni.
Glavno načelo neodvisne strokovne ocene je izpolnjevanje meril trajnostnega gospodarjenja z gozdovi
z doseganjem nadstandarda pri družbenih, ekonomskih in okoljskih vidikih izvedbe del. Tretja stopnja
ocenjevanja je namenjena naročnikom storitev, da predstavijo izkušnje ali mnenje o kakovosti
opravljenih storitev.
Primer analiz podatkov iz spletnega sistema MojGozdar.si

Slika 5: Število ponudnikov gozdarskih del, ki so vključeni v sistem MojGozdar.si po regijah (vir: GIS)

Slika 6: Število ponudnikov gozdarskih del, ki v sistemu MojGozdar ponujajo izbrane storitve (vir: GIS)
0
200
400
600
800
1000
1200
1400
1600
0
100
200
300
400
500
600
700
Sečnja z motorno žago, Spravilo s traktorjem
Sečnja z motorno žago, Spravilo s traktorjem, Gojenje
Sečnja z motorno žago
Spravilo s traktorjem
Izdelava sekancev
Prevoz lesa
Strojna sečnja
Žičniško spravilo
IZBRANI PRIMERI IZ TUJINE

PRIMER 1 – gozdarska izvajalska podjetja v italijanskih Alpah
Spinelli, R. et al. 2013. Logging companies in the European mountains: an example from the Italian
Alps
Register gozdarskih podjetij, v katerega se podjetja vključijo prostovoljno. Ta podjetja, ki se v register
prijavijo, so upravičena do pridobitve subvencij ali dela v državnih gozdovih. Gozdarska podjetja, ki
niso vključena v  ta register, ne morejo zaprositi za pridobitev nepovratnih sredstev in ne se ne morejo
prijaviti na razpise za izvajanje del  v javnih gozdovih, ki je na splošno najbolj privlačno za tamkajšnje
izvajalce. Posledično ti registri vključujejo skoraj vsa gozdarska podjetja, tudi zelo majhna. Prijava je
prostovoljna, brezplačna in dostopna za vse, vendar je ob prijavi potrebno predložiti dokazila, da je
podjetje aktivno ter usposobljeno za delo. Glavna dokazila so prijavljena delovna sila, letni posek in
razpoložljiva mehanizacija posameznega podjetja. Gozdarska podjetja vključena v prostovoljni register
pogosto obiščejo inšpekcijski organi, ki preverjajo skladnost njihovih dokazil. Pri tem nastane
podatkovna baza s precej podrobnimi podatki o gozdarskih podjetjih in sicer na regionalni ravni.
Podatkovne baze se med regijami nekoliko razlikujejo, vse pa vsebujejo temeljne informacije o
posameznih podjetjih.
Gozdna površina in zasebna gozdarska podjetja v italijanskih Alpah

Posamezne regije
Skupna površina

Skupna površina gozda

Delež gozda

Delež gorovij in hribov

Število gozdarskih podjetij

Število zaposlenih v gozd. podjetjih

Letni posek

Motorne žage

Traktorji goseničarji

Pril. kmet. traktorji

Vitli

Gozd. prikolice

Nakladalne naprave

Specializiran gozdarski traktor - zgibnik

Zgibni polprikoličarji (»Forwarder«)

Žični žerjavi

Žični žerjavi s stolpi

Stroji za sečnjo

Sekalniki

Kamioni

Osebna prevozna sredstva v podjetju

Trenutna vrednost opreme

Trenutna vrednost opreme na podjetje

Produktivnost na podjetje (m3/leto)

Produktivnost na delavca (m3/leto)

Vozni park prilagojenih kmetijskih traktorjev in gozdarskih prikolic v posamezni regiji

Posamezne regije

Goseničar
Kolesnik
Prilagojen kmet. traktor
Število
Število

Delež
Delež

Moč
Moč

Starost
Starost

Deleži po znamkah strojev
Deleži po znamkah strojev
Gozdarske prikolice
Število
Število

Prikolic na traktor (razmerje)
Prikolic na traktor (razmerje)

Povprečna teža tovora [t]
Povprečna teža tovora [t]

Starost
Starost

Vozni park, kapaciteta in karakteristike gozdarskih žičnic

Posamezne regije
Št. žičnih žerjavov

Št. žičnih žerjavov s stolpi

Delež žičnih žerjavov s stolpi

Kapaciteta žičnih žerjavov [v % podjetij glede na skupno število podjetij]

Starost (sleds)

Starost stolpov

Dolžina vrvnih linij (pri sleds)

Dolžina vrvnih linij (pri stolpih)

PRIMER 1A – gozdarska izvajalska podjetja v italijanskih Alpah
Spinelli, R. et al. 2017. Perspectives and challenges of logging enterprises in the Italian Alps.
Telefonski intervjuji na 322 gozdarskih podjetjih; kazalci so:
1. Finančna uspešnost podjetja in načrti za prihodnost
o finančna uspešnost (dobiček/izguba),
o načrti za prihodnost poslovanja podjetja (razširitev/zmanjšanje/prenehanje poslovanja)
o predvideni čas poslovanja podjetja
2. Sposobnost zamenjave mehanizacije/opreme v podjetju
o da/ne in razlogi zakaj (npr. zmanjšanje rentabilnosti podjetja, davki in predpisi, stroški pri
nakupu mehanizacije/opreme, plačilna sposobnost,...)
3. Ključni dejavniki uspeha poslovanja podjetja (npr. oprema, strokovnost in kompetentnost,
trdo delo, kakovostno delo, trajen vir financiranja – kapital, organizacija v podjetju)
... in ovire (npr. povečanje stroškov, davki in predpisi, nelojalna konkurenca, plačilna
sposobnost, trg, težave z zaposlenimi, teren)
4. Zgodovina podjetja in kontinuiteta (npr. družinska tradicija)
5. Letni obseg dela - učinek (npr. do 1000 m3/leto, 1000 - 5000 m3/leto in več kot 5000 m3/leto)
6. Poslovni model podjetja (npr. »contracting« - podjetje opravlja storitev sečnje in spravila in
zaračuna stroške storitve in »trading« - podjetje les odkupi na panju (in izvede sečnjo in
spravilo na svoje stroške), lastnik prejme kupnino za les po ceni lesa na panju)
7. Vrsta tehnologije (npr. klasična sečnja ter strojna sečnja in spravilo lesa; način spravila:
spravilo lesa po tleh/spravilo lesa po zraku - žičnica)

Nekateri rezultati iz omenjene študije:

Slika 7: Število gozdarskih podjetij po pokrajinah v severni Italiji (vir: Spinelli et al.)

Slika 8: Vrednost gozdarske opreme in strojev po pokrajinah v severni Italiji (vir: Spinelli et al.)

PRIMER 2: Ekonomski položaj gozdarskih izvajalskih podjetij na Bavarskem
Borchert, H. and Benker, K. 2015. The economic situation of forest contractors in Bavaria
Nekaj informacij o gozdarskih izvajalskih podjetjih na Bavarskem se lahko dobi iz statističnih podatkov
o prometnem davku, ki jih zbira Bavarski statistični urad. Pomanjkljivost teh podatkov je v tem, da v
bazi niso ločena podjetja, ki ponujajo tehnične storitve in podjetja, ki ponujajo svetovanje, vrednotenje
in monitoring. Poleg tega ti statistični podatki vključujejo le tista izvajalska podjetja, ki se z gozdarskimi
storitvami ukvarjajo le kot z glavno dejavnostjo. Pogosto pa podjetja na Bavarskem opravljajo
gozdarske storitve kot stransko dejavnost. Pomanjkljivost tega vira podatkov je tudi ta, da ti statistični
podatki vključujejo le podjetja, ki ustvarijo več kot 17.500 eur letnega prometa. Zaradi vseh teh
razlogov ti statistični podatki ne beležijo oz. vključujejo vseh gozdarskih izvajalskih podjetij na
Bavarskem. V tej bazi statističnih podatkov so vključeni tudi lastniki gozdov, ampak samo tisti, ki
plačujejo prometni davek, dejansko pa bolj malo število lastnikov gozdov v Nemčiji plačuje prometni
davek.
Prometni davek: davek, ki se obračunava od prodaje obdavčenih vrst blaga in storitev praviloma kot
pribitek na prodajno ceno.
Zaradi vseh zgoraj navedenih dejstev, študija temelji na podatkih o obveznem nezgodnem zavarovanju
izvajalcev gozdov (SVLFG) in na rezultatih telefonske ankete. Gozdarski izvajalci so obvezno zavarovani
pri SVLFG in teh je bilo v letu 2013 2.779. Tako so preko te podatkovne baze dostopni podatki o
skupnem številu gozdnih izvajalcev na Bavarskem, o regionalni porazdelitvi teh podjetij, številu
delovnih dni podjetij in plačah. Kontaktne podatke za telefonsko anketiranje pa so dobili od družbe
Bavarski državni gozdovi in sicer za 1.310 izvajalcev gozdarskih del, ki gospodarijo v državnih gozdovih.
Telefonski intervjuji na 212 gozdarskih podjetjih, kazalci so:
1. Letna bruto plača vseh zaposlenih v podjetju izplačana v EUR (razdeljena po razredih).
2. Število zaposlenih v podjetju, ki imajo pridobljeno nacionalno poklicno kvalifikacijo (NPK) za
delo v gozdarstvu.
3. Oblika delovanja in zaposlovanja podjetja
npr.:
50 % gozdarskih podjetij opravlja dela izključno z lastnimi zaposlenimi in lastnimi stroji;
15 % gozdarskih podjetij opravlja dela z lastnimi zaposlenimi in lastnimi stroji ali kot
podizvajalec;
13 % gozdarskih podjetij zaposluje podizvajalce in tudi sami delajo kot podizvajalci;
23 % gozdarskih podjetij pa nudi storitve in zaposluje le podizvajalce (večinoma večja
gozdarska podjetja).
4. Storitve, ki jih nudi gozdarsko podjetje
(sečnja, spravilo, arboristika, nega mlajših gozdov, sadnja, proizvodnja drv, izdelava sekancev,
upravljanje s krajino, varstvo gozdov, beljenje lubja, vzdrževanje gozdnih cest, gradnja gozdnih
cest, prevoz gozdarske mehanizacije, žičniško spravilo).
5. Letni obseg dela.
6. Površina obsega dela (npr. znotraj radija 20 km, znotraj radija 50 – 100 km).
7. Način financiranja lastne opreme in mehanizacije (nakup, lizing).
8. Starost lastnikov gozdarskih izvajalskih podjetij in njihova vizija o razvoju podjetja.

PRIMER 3: Ocena gozdarskih podjetij v Češki Republiki s poudarkom na rentabilnosti
Leva, M. et al. 2016. The assessment of forestry companies in the Czech Republic with focus on
profitability
Podatkovna baza Amadeus je zbirka podatkov o gospodarskih in finančnih informacijah vseh podjetij
na Češkem, saj so v skladu s češkimi pravnimi predpisi dolžni predložiti letna finančna poročila. Vir
podatkov o bilanci stanja podjetja, letna poročila podjetij je tudi javno dostopen »nacionalne javno
pravne evidence in »nacionalni trgovinski bilten«.
V raziskavo so zajeta gozdarska podjetja, ki imajo gozdarsko storitev registrirano kot glavno dejavnost.
Vzorec raziskave obsega 55 gozdarskih podjetij.
Finančni kazalniki uspešnosti podjetja:
1. Dobiček iz poslovanja ali izguba (ta vrsta dobička/izgube omogoča mednarodno primerjavo,
saj tu še niso vključene davčne obremenitve, ki so sicer po posameznih državah različne).
2. Donosnost kapitala - ROE (brez vpliva davka na dohodek; z vplivom davka na dohodek).
3. Donos na vloženi kapital (pred davkom na dohodek; z vplivom davka na dohodek).
4. Donosnost sredstev (ROA).


Opisi drevesnih vrst v mestnem gozdu Golovec

drevesne vrste;urbani gozdovi;gozdne učne točke;urban forest;info:eu-repo/classification/udc/630*9

 Predlagani izgled tablice za izbranedrevesnevrste
 SLOVENSKO IMEZnanstveno imeSlikaQR koda
 Napisi natablicahzaizbranedrevesnevrste–spletna stranZaporedna št.123SLOVENSKO IMENAVADNA BREZADIVJA ČEŠNJA MALI JESENZnanstveno imeBetula pendulaPrunus aviumFraxinus ornusSlika –VirThomés sod. 1886–1934, Biolib.deZelimir Borzan, University of Zagreb, Bugwood.orghttps://www.invasive.org/browse/detail.cfm?imgnum=1379055Brandt s sod. 1887–1890, Biolib.deURL naslov za QR kodohttps://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/navadna-breza/https://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/divja-cesnja/https://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/mali-jesen/4567VELIKI JESENNAVADNI OREHBELA VRBATREPETLIKAFraxinus excelsiorJuglans regiaSalix albaPopulus tremulaThomé s sod. 1886–1934, Biolib.deThomé s sod. 1886–1934, Biolib.deThomé s sod. 1886–1934, Biolib.deBrandt s sod. 1887–1890, Biolib.dehttps://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/veliki-jesen/https://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/navadni-oreh/https://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/bela-vrba/https://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/trepetlika/891011ČRNI GABERNAVADNI GABERNAVADNA BUKEVGRADENOstrya carpinifoliaCarpinus betulusFagus sylvaticaQuercus petreaZelimir Borzan, University of Zagreb, Bugwood.orghttps://www.insectimages.org/browse/detail.cfm?imgnum=1379018Thomé s sod. 1886–1934, Biolib.deThomé s sod. 1886–1934, Biolib.deBrandt s sod. 1887–1890, (https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Quercus_petraea_-_Köhler–s_Medizinal-Pflanzen-118.jpg
 20212223TISANAVADNA BODIKARDEČI HRASTROBINIJATaxus bacataIlex aquifoliumQuercus rubraRobinia pseudoacaciaThomés sod. 1886–1934), Biolib.deThomé s sod. 1886–1934), Biolib.deMichaux 1812, https://commons.wikimedia.org/wiki/File:NAS-028g_Quercus_rubra.pngMichaux 1812, (https://commons.wikimedia.org/wiki/File:NAS-076_Robinia_pseudoacacia.pnghttps://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/tisa/https://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/navadna-bodika/https://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/rdeci-hrast/https://www.ljubljana.si/sl/moja-ljubljana/evropska-sredstva-za-ljubljano/projekt-urbfordan/golovec/drevesne-vrste-golovca/robinija/
 Navadna brezaNavadna breza (Betula pendulaRoth.) zraste do 30 metrovvisoko. Deblo doseže premer do 50 cm, izjemoma tudi več. Breza doživi do 100 let.je priljubljeno okrasno drevo, ki pa uspeva tudi na gozdnem robu ter posekah in pogoriščih v gozdovih. Njene zahteve so skromne, zato uspeva tudi na degradiranih tleh kot pionirska vrsta. Potrebuje veliko sonca, zato se pojavlja posamično ali v manjših skupinah. Zaradi značilne bele skorje brezo opazimo že od daleč. Je listopadno drevo, ki jeseni listje obarva zlatorumeno. Listi so rombaste oblike, po robu dvakrat nažagani, 3 do 7 cm dolgi in široki 2 do 4 cm. Moški in ženski cvetovi so ločeni, oboji pa so v obliki mačic. Moški cvetovi se razvijejo konec poletja, zacvetijo pa šele aprila in maja, ko se razvijejo tudi ženske mačice. Cvetni prah brez je zelo alergen.Plodovi so majhni krilati oreški veliki do 2 mm. Dozorijo julija in avgusta, raznaša pa jih veter. Koreninski sistem v mladosti temelji na glavni korenini, kasneje pa se razvijejo številne stranske korenine, ki ne sežejo globoko. Les breze je blede rumenkaste barve, srednje trd, proženin slabo odporen. Lahko ga je obdelovati. Ker pri gorenju skoraj ne povzroča dima, ne poka in ne prasketa, je odličen za kurjenje v kaminih. Poleg tega ima tudi visoko kurilno vrednost. Uporablja se v mizarstvu za izdelavo pohištva, strugarstvu, rezbarstvu, za umetno svilo in volno, celulozo, zobotrebce, parket, vezane plošče in drugo. Spomladi je mogoče pridobivati brezov sok, ki se uporablja kot sladilo.Skorja se je uporabljalaza pridobivanje čreslovineza strojenje usnja, pokrivanje streh in za izdelavo obutve. Navadnabreza–Betulapendula(Thoméssod.1886–1934)2.
 Divja češnja Divja češnja (Prunus aviumL.) zraste do 25 metrovvisoko in običajno ne preseže 0,8 metrov premeru. Ko doseže starost okoli 60 let, preneha rasti v višino in les začne trohneti. Divja češnja se pojavlja posamezno ali v manjših skupinah v mešanih gozdovih, kjer je veliko drugih drevesnih vrst. Dobro uspeva na toplih in sončnih rastiščih z bogatimi in svežimi tlemi. Suša ji ne ustreza. Divja češnja ima v gozdu pomembno vlogo. Njen opad izboljšuje lastnosti tal. Plodovi so hrana številnim pticam, ki raznašajo koščice in tako skrbijo za njeno razširjanje.Skorja divje češnje je rjavo-siva in tanka. Je gladka in posejana z lenticelami. Pri starejših drevesih se lubje lušči v trakovih, skorja pa razpoka. Deblo poteka pogosto skoraj do vrha. Koreninski sistem se prilagodi globini gozdnih tal. Divja češnja cveti aprila in maja ter se istočasno olista. Cvetovi so bele barve in združeni v sedeče kobule po tri. Plodovi dozorijo sredi poletja in so manjši kot pri domači češnji. Listi so enostavni, podolgovati in eliptični. Dosežejo dolžino do 12 cm. Na vrhu peclja sta dve jasno vidni rdeči žlezi.
 Mali jesen Mali jesen (Fraxinus ornusL.)je široko razvejano drevo, ki redko zraste več kot 15 metrov visoko. Raste na sončnih in sušnih legah. V skromnih pogojihvčasih raste tudi kot široko razrasel grm. Mali jesen je predvsem varovalna in pionirska vrsta, saj zarašča opuščene ali gole površine in je ena najprimernejših vrst za pogozdovanje degradiranih kraških rastišč. Iz panja se dobro obnavlja, prav tako dobro prenaša tudi obsekavanje in obžiranjedivjadi.Lubje drevesa je gladko in temno sive barve. Listi so razporejeni navzkrižno in so od 10do 25 cm dolgi in lihopernato sestavljeni iz 5–9 lističev. Razmnožuje se s semeni in koreninskimi poganjki. Mali jesen je žužkocvetna in po večini enodomna vrsta. Beli cvetovi so združeni v gosta socvetjain imajo močan sladkast vonj.Iz oplojenih cvetov se razvijejo rdečkasti krilati plodovi, ki so posamezno pritrjeni na peclje in visijo s krilom navzdol.Les malega jesena je trpežen in podoben lesu velikega jesena. Uporabljajo ga v kolarstvu, iz njega izdelujejo palice in kolesne naperke, stari Grki so iz njega izdelovali nožnice za meče. Dandanes se uporablja predvsem za kurjavo. Mali jesen –Fraxinus ornus (Brandt s sod. 1887–1890)4.
 Veliki jesenVeliki jesen (Fraxinus excelsiorL.) zraste do 40 metrovvisoko in doseže premer do 100 cm. Najbolje uspeva na globokih, svežih, bogatih in vlažnih humoznih tleh. Ne prenaša suše in močvirnih tal. V mladosti prenaša senco, v starosti potrebuje sonce.
 Navadni orehNavadni oreh (Juglans regiaL.) je do 35 metrovvisoko drevo. Najpogostejeraste na sončnih legah, uspevatudina strmih in skalnatih rastiščih. Ne ustrezajo mu pomladanske zmrzali, hladne vetrovne lege in preveč vlage v tleh. List je sestavljen iz 7 –9 lističev. Mladi listi so sprva rdečkasti, pozneje zeleni. Oreh je enodomna rastlina z ločenimi moškimi in ženskimi cvetovi, ki se oprašuje s pomočjo vetra. Moška socvetja imajo obliko mačic. Plod je koščičast in ga imenujemo oreh. Ima zeleno lupino, ki jeseni porjavi in poči.Cela rastlina ima močen vonj, vsebuje čreslovine (do 10 % elagotaninov), flavonoide, eterična olja in juglon, ki deluje alelopatsko –preprečuje rast drugih rastlin v neposredni bližini. Orehove liste se uporablja za odganjanje uši,bolh in drugih žuželk ter v zdravilstvu.Orehovina sodi med najdragocenejše lesove. Vsebuje tako beljavo kot črnjavo, ki je lahko barvno zelo spremenljiva, od svetlo rjave do črno rjave, pogosto s temnimi progami. Les je srednje trden in trd, žilav in upogljiv, črnjava pa je trajna. Les se dobro obdeluje, uporablja pa se za najdragocenejše pohištvo, stopnišča, furnir, kopita lovskih pušk in v rezbarstvu. Zelo je iskana "orehova korenina". To je del debla tik pod površjem zemlje, iz katerega rastejo najdebelejše korenine. Iz orehove korenine se izrezuje enega najdragocenejših furnirjev, ki je namenjen za najdražje pohištvo ali lesene dele notranjosti dragih avtomobilov.
 Bela vrbaBela vrba (SalixalbaL.) je dobila ime po beli barvi spodnjega dela listov. Drevo zraste do 25 metrov visoko in doseže premer do 60 cm. Največkrat raste ob gozdnih robovih, na obrežjih voda in močvirnih travnikih. Vrba uspešno raste na rastiščih, kjer se razmere vlage pogosto spreminjajo in kjer menjaje prihaja do poplav in suš. Potrebuje sončno ali polsenčno lego, le čista senca ji ne odgovarja.Skorja je siva in z leti razpoka, po vejah pa je gladka in svetlejše sive barve. Krošnja drevesa je velika, sestavljena pa je iz dolgih visečih vej. Mladi poganjki so rdečkaste barve in so izredno upogljivi. Listi so suličasti in dolgi od7 do10 cm. Vrbe so dvodomne rastline, z ženskimi cvetovi na eni in moškimi cvetovi na drugi rastlini. Cvetovi so združeni v mačice. Moške mačice so dolge okoli 7 cm in imajo po dva prašnika in rumene prašnice. Ženski cvetovi so manjši in rahlo povešeni. Bela vrba cveti marca in aprila, cvetovi pa se pojavijo približno ob istem času kot listi. Plodovi bele vrbe so majhne okroglaste tvorbe, polne semen, ki imajo na zgornjem koncu šopke majhnih belih dlačic. Vrbe so večinoma žužkocvetke, njihovi opraševalci so čebele in to jenjihova prva spomladanska paša.Bela vrba se razmnožuje s semeni ali s potaknjenci. Da lahko doseže talno vodo, razvije globoko glavno korenino, ki sežetudi do 4 metrovpod zemljo,terštevilne površinske korenine.Zaradi močnega koreninskega sistema so uporabne za utrjevanje strmih brežin.Bela vrba je zdravilna rastlina, ki so jo včasih s pridom uporabljali za lajšanje bolečin, saj vsebuje podobno snov kot aspirin –salicin. Nekoč so oglje, pridobljeno iz lesa bele vrbe, uporabljali pri izdelavi smodnika, lubje pa so uporabljali za strojenje. Les vrbe je zelo mehak in primeren za obdelavo, vendar ni odporen niti proti vremenskim vplivom niti proti glivam ter insektom. Mlade šibe vrbe se uporabljajo v pletarstvu. Bela vrba –Salix alba (Thomé s sod. 1886–1934)
 TrepetlikaTrepetlika (Populus tremulaL.) je drevo iz rodu topolov in zraste do 30 metrovvisoko. Je kratkoživa drevesna vrsta, saj drevo začne trohneti že pri starosti 60 let. Že pri rahlem vetru listje zatrepeta, od tod tudi ime. Trepetlika je pionirska vrsta na ogolelih tleh, uporabna pa je tudi kot vrtna in okrasna rastlina. Največkrat uspeva ob poteh in gozdnih posekah, živih mejah in ob potokih.Deblo je vitko in zraste do 1 metrapremera. Skorja je sive barve, gladka ali plitvo razpokana. Listi na dolgih pecljih so skoraj okrogli in na zgornji strani svetlo zeleni in svetleči, kot povoskani. Na spodnji strani listi niso svetleči. Jeseni se obarvajo v lepe oranžno-rumene odtenke. Trepetlika je dvodomna in vetrocvetna vrsta, ki cveti marca in aprila pred olistanjem. Enospolni cvetovi so združeni v viseče. 7 do 10 cm dolge enospolne mačice, ki poganjajo na koncu enoletnih vejic. Plodovi so gole, rjavkaste podolgovate glavice, v katerih so rumenorjava, drobna, z gostimi belimi dlačicami obraščena semena. Krošnjo ima rahlo in presvetljeno ter plitev, a zelo široko razrasel koreninski sistem.Poganjki iz korenin odženejo tudi 40 metrestran od debla, zato se drevesa pojavljajo v gručah.Les trepetlike je lahek in ne preveč trden, vendar za nekatere izdelke zelo cenjen. Gori z velikim plamenom in skoraj brez saj, zato iz njega izdelujejo vžigalice. Les seuporablja tudi za različne zabojčke in embalažo, okvire čolnov, kot polnilo pri izdelavi železniških vagonov in pohištva, za risalne mize ali kot odlična surovina za celulozo in lesno volno. Brstitrepetlike se uporabljajo v zdravilstvu.Trepetlika–Populus tremula(Thomé s sod. 1886–1934)8.
 Črni gaberČrni gaber (Ostrya carpinifoliaScop.) je do 20 metrovvisoko drevo, katerega deblo doseže do 50 cm premera. Dobro uspeva na južnih toplih pobočjih, kjer so tla revna in imajo majhno sposobnost zadrževanja vode. Potrebuje veliko sonca. Pomemben je kot pionirska vrsta, ki porašča gola, sušna pobočjaali toplejša rastišča.Ima široko razvejano krošnjo ter črno, močnorazpokano skorjo, iz katere odstopajo pravokotne luske. Koreninski sistem je dobro razvit in globok.Listi so enostavni, podolgovato jajčastiin zašiljeni, po robovihdvakrat nazobčani, premenjalno razporejeni, zgoraj temno zeleni in bleščeči, na spodnji strani svetlejši in dlakavi ob žilah.Črni gaber je enodomna in vetrocvetna vrsta, ki cveti aprila in maja. Moška socvetja so v obliki mačic na koncu vej in se pojavijo že poleti. Naslednjopomlad so med cvetenjem mačice dolge do 12 cm. Ženski cvetovi so združeni v zelenkaste klaske in se razvijejo spomladi z olistanjem. Plodovi dozorijo julija in avgusta ter na drevesu ostanejo vse do zime. Združeni so v storžasta soplodja, ki spominjajo na plodove hmelja.
 Navadni gaberNavadni ali beli gaber (Carpinus betulusL.) zraste do 30 metrovvisoko in doseže premer do 1 metra. Dobro uspeva na bogatih, svežih in zmerno vlažnih tleh. Najdemo ga tudi na poplavnih tleh. Dobro prenaša senco, saj je sencozdržna vrsta. Je pionirska vrsta in pomaga priobnovi degradiranih površin, kjer izboljšuje kakovost tal. Deblo je običajno vzdolžno žlebasto. Skorja je gladka in srebrno siva. Listi so dolgi do 12 cm in široki do 5 cm z dvojno nažaganim robom. Cvetovi so mačice in cvetijo aprila in maja. Plodovi so gručasta viseča soplodja in dozorijo oktobra. Seme so majhni oreški, dolgi 8 mm, ki so hrana za številne vrste ptic.Les je bele barve, zelo trd in slabo obstojen. Zaradi trdote se uporablja za lesene modele čevljarskih kopit. Čeprav je slabo cepljiv, se uporablja tudi za kurjavo in za izdelavo delov nekaterih glasbil. Navadni ali beligaber –Carpinus betulus(Thomé s sod. 1886–1934)10.
 Navadna  bukevNavadna bukev (Fagus sylvaticaL.) je eno izmed najbolj razširjenih dreves v mestnih gozdovih Golovca. Zraste do 40 metrovvisoko in ima premer debla do 1 metra, posamezna drevesa pa lahko dosežejo večje dimenzije. Dobro uspeva na svežih in globokih,s kalcijem bogatih tleh. Dobro uspeva tudi v senci, predvsem mlade bukve lahko več deset let rastejo v senci drugih dreves.
 GradenGraden (Quercus petrea(Matuschka) Liebl.) je med bolj pogostimi drevesnimi vrstami na Golovcu. Zraste do 40 metrovvisoko ter doseže premera debla do 3 metrov. Uspeva na nekoliko toplejšihin sušnejšihrastiščih v primerjavi s hrastom dobom.Godijo mu sveža tla, ne prenaša pa zastajajoče vode. Potrebuje veliko svetlobe.Njegova skorja je sivorjavain plitvo razpokana, pri čemer so vzdolžne razpoke bolj izražene. Deblo je ravno in sega visoko v krošnjo. Graden ustvari močno glavno instranske korenine.Listi so pernato krpati s 5 do 9 parov krp, dolgi do 12 cm in široki do 7 cm. Listi so na spodnji strani porasli s povečevalnim steklom vidnimi dlačicami, kakršnih dob nima. Je enodomna in vetrocvetna drevesna vrsta. Cveti maja hkrati z olistanjem, želod dozori oktobra. Les je nekoliko manj cenjen kot les doba, čeprav po kakovosti ne zaostaja. Uporablja se za izdelavo pohištva, parketa in sodov. Skorja vsebuje veliko čreslovin in so jo nekoč uporabljali za strojenje kož. Želod je hrana za številne gozdne živali: polhe, divje prašiče, miši, itd.Nekoč je bil želod pomembna hrana domačih prašičev. Pražen in zmlet želod se uporablja kot kavni nadomestek.
 Domači kostanjPravi ali domači kostanj (Castanea sativaMill.) zraste do 35 metrovvisoko in doseže premer do 3 metre. Dobro uspeva na globokih, rahlih, zmerno vlažnih tleh. Ustrezajo mu kisla in humozna tla. Potrebuje veliko sončne svetlobe.Ima mogočno in široko krošnjo. Prosto rastoča drevesa so večdebelna in ovejana skoraj do tal. Skorja je rjavo sive barve in v mladosti gladka, s starostjo pa po dolgem globoko razpoka. Nazobčani listi so jajčaste oblike, dolgi do 30 cm, gladki, zgoraj temno zelene barvein spodaj svetlejši. Cvetovi obeh spolov rastejo na skupni pokončni osi. Cveti junija in v začetku julija, plodovi pa dozorijo in odpadejo oktobra. Plod je kostanj skupaj z bodečo ježico, ki se odpre s štirimi loputami. V ježici najdemo od 1do 3 kostanje. Pravi kostanj je enodomna, večinoma žužkocvetna vrsta, vendar se oprašuje tudi z vetrom.Les je srednje trd in težak ter trajen in kakovosten, podoben hrastovemu. Uporablja se za izdelavo pohištva, sodov, glasbil, drogov, za železniške pragove,za gradnjo ladij in mostov ter v rezbarstvu. Ker imata les in skorja do 10 % čreslovine, se uporabljataza izdelavo tanina.Plodovi (kostanj) se uporabljajo v prehrani. Eno odraslo drevo v povprečju obrodi od 100 do 200 kg kostanja. Listje se uporablja v zdravilstvu.Domačikostanj so skupaj z vinsko trto pri nas razširjali Rimljani. Dočaka lahko visoko starost ter izredne debeline. Vendar dandanes domači kostanj sodi med najbolj ogrožene drevesne vrste v Evropi. Zaradi bolezni “kostanjev rak” (Cryphonectria parasitica) so zdrava drevesa že zelo redka. Povzroča jo gliva, ki je sKitajske skoziSevernoAmerikoprišla v Evropo. V začetku so napadena drevesa pospešeno odmirala, nato pa se je pojavil virus, ki je okužil glivo. Propadanje dreves se je ustavilo in danes pravikostanj v naših gozdovih še vedno uspeva.Pravi ali domači kostanj –Castanea sativa(Thomé s sod. 1886–1934)
 Črna jelšaČrna jelša (Alnus glutinosa(L.) Gaertn.) zraste do 25 metrovvisoko ter uspeva na mokrih, z dušikom bogatih tleh po vsej Sloveniji.Včasih raste iz ene korenine več debel. Koreninski sistem je srčast in dobro razvit. Skorja je v mladosti gladka in zeleno-rjave barve, v starosti pa razpoka v ploščice in počrni. Ima ovalne ali okroglaste liste s topim ali vdrtim vrhom, listni rob pa je topo nazobčan. Goli listi, ki so po obeh straneh zeleni, so v mladosti izrazito lepljivi. Jeseni listje odpade, ko je še zeleno.Je enodomna in vetrocvetna vrsta, ki cveti februarja in marca že pred olistanjem. Ženske mačice med zorenjem olesene v majhne storžke, seme pa pade iz njih šele po koncu zime.Les je zelo kakovosten, mehak, lahko se cepi in dobro obdeluje, na zraku zaradi oksidacije kmalu pordeči, v vodi pa je izjemno trajen. V Prekmurju je pomemben gradbeni les, uporablja pa se tudi za izdelovanje cokel, svinčnikov, krst, idr. Luščenec se uporablja kot imitacija tropskega lesa. Zaradi visoke vsebnosti taninov se je uporabljalpri strojenju. Deli drevesa se uporabljajo tudi v zdravilstvu.Črna jelša –Alnus glutinosa (Thomé s sod. 1886–1934)14.
 LipovecLipovec (Tilia cordataMill) in lipa (Tilia platyphyllosScop.) sta dve različni slovenski avtohtoni drevesni vrsti. V gozdovih srečamo predvsem lipovca.Zraste do 20 metrovvisoko in ima do 15 metrovširoko stožčasto krošnjo. Je razmeroma redko, vendar cenjeno gozdno drevo. Uspeva v vlažnih in hladnih legah, ustrezajo mu humozna tla. Je pogosta drevesna vrsta v parkih in drevoredih, saj odlično prenaša mestno okolje in vročino. Skorja je sivo-rjave barve z navpičnimi brazdami. Listi so srčaste oblike in temno zelene barve.Na spodnji strani listov so v pazduhah žil šopki rjavih dlačic (pri lipi so te dlačice bele). Cveti v juniju in juliju cvetovi privabljajo metulje, čebele in druge žuželke. Pri lipovcu je v  socvetju nad ovršnim listom združenih 5 do 15 cvetov (pri lipi so v enem socvetju trije cvetovi). Socvetja štrlijoizza listov v vse smeri (pri lipi so socvetja viseča). Dišeče cvetje obeh vrst nabiramo za zdravilne čaje, obe imata veljavo tudi kot medonosni vrsti. Plodovi so večsemenski okroglasti oreški s premerom 5 mm. Les je mehak in lahek. Je belkaste ali rumenkaste barve in izrazitega ter prijetnega vonja. Uporablja se v rezbarstvu in mizarstvu, za izdelavo pohištva, glasbil, igrač, za kurjavo, idr. Ličje se je uporabljaloza izdelavo vrvi, vreč, košar, obutve in za povezovanje v vrtnarstvu in vinogradništvu. Listi in cvetovi se uporabljajo v zdravilstvu.Vaško drevo, značilno za vasi slovenskih pokrajin, je običajno lipa. Razvije širšo krošnjo, pa tudi bolj dolgoživa je od lipovca, saj lahkodoseže starosttudi1000 let.
 Gorski javorGorski javor ali beli javor (Acer pseudoplatanusL.) zraste do 40 metrovvisoko in doseže premer do dveh metrov. Dobro uspeva na rahlih, svežih, dobro odcednih in s humusom bogatih tleh. Ustreza mu apnenčasta podlaga. Suše in vročine ne prenaša dobro.Mlada drevesa imajo gladko sivkasto skorjo, ki s starostjo razpoka in se lušči v obliki zaplat. Deblo jeravno in močno. Koreninski sistem je globokin močno razvejan. Listi so dlanasto krpati, špičasti ter 8–16 cm dolgi in do 20 cm široki. Listne krpe so grobo nažagane z ostrimi zarezami med njimi. Zgoraj so listi temno zelene barve, spodaj so svetlejši in po žilah dlakavi. Gorski javor je enodomna ali poligamna in žužkocvetna vrsta. Cveti maja po olistanju. Cvetovi so združeni v grozdasta socvetja zelene barve, sozelo medeni in jih obletavajo žuželke. Plod, imenovan tudi pokovec ali samar, je sestavljen iz dveh krilatih delnih plodičev. Krilce je okrog 3 cm dolgo in mrežasto žilnato. Les gorskega javorja je srednje trd in prožen. Uporablja se za pohištvo, parket, kuhinjske pripomočke, drobne lesene izdelke in v rezbarstvu. V nekaterih primerih tvori izjemen les, ki pri prodaji dosega zelo visoke cene: javor ikraš, javor ptičar in javor rebraš. Pri nas se najpogosteje pojavlja javor rebraš, ki se uporablja v pohištveni industriji kot furnir in za izdelavo violin.Listi vseh vrst javorjev so odlična krmaza živino.Gorski javor ali beli javor –Acer pseudoplatanus (Allart, 1802)
 Navadna jerebikaNavadna jerebika (Sorbus aucupariaL.) v višino redko preseže 20 metrov.Krošnja je redka in se pogosto grmičasto razraste. Zaradi svoje vzdržljivosti je zelo primerna rastlina za pogozdovanje. Zaradi privlačnega izgleda ob cvetenju in zorenju plodov jo pogosto sadijo v sadovnjake in parke kot okrasno drevo.Skorja pri mladih drevesih je srebrno-siva, s starostjo pa postane črnikasta in po dolgem razpoka. Listi so sestavljeni in imajo od 5 do 13 ostro nazobčanihsuličastih lističev. Cveti od maja do junija v beli barvi. Cvetovi so drobni in združeni v kobulasta socvetja. Plodovi so drobne, do 1 cm velike rdeče jagode, združenev grozde, ki dozorijo avgusta in septembra. Plodovi jerebike so užitni in izredno bogati z vitaminom C in A ter vsesplošno uporabni v kulinariki in zdravilstvu.Razmnožuje se s semeni, ki jih pomagajo širiti ptice, in ki lahko vzkalijo tudi nekaj let po tem, ko so bila odvržena. Les jerebike je lepe rdečkaste barve, težak in kakovosten.Biljeizjemno priljubljen za izdelavo orodij, v sodarstvu, kolarstvu in rezbarstvu. V preteklosti so verjeli, da jerebikin les podi zle duhove, iz česar izhaja priljubljenost izdelave pohodnih palic iz njenega lesa.Navadna jerebika –Sorbus aucuparia (Thomé s sod. 1886–1934)17.
 Rdeči borRdeči bor (Pinus sylvestrisL.) je do 40 metrovvisok zimzelen iglavec, ki doseže do 1 metrapremerain dočaka starost 600 letin več. Je svetloljubna drevesna vrsta in dobro prenaša sušo, sončno pripeko in zmrzal. Glede tal je nezahteven in pogosto uspeva kot pionirska vrsta na siromašnih ali degradiranih rastiščih. Razvije globoko glavno in močne stranske korenine ter se zelo močno ukorenini.Skorja je siva, z višino pa postanerumenkasto-rdeče barvein se lušči v tankih zaplatah. S starostjo postane skorja zelo debela, globoko razbrazdana. Krošnja je redka. Iglice so sivkasto-zelene barve in dolgedo 8 cm. Izraščajo v šopkih po dveter ostanejo na drevesu 2 do 3 leta.Je vetrocvetna vrsta in cveti maja in junija. Moški cvetovi sorumeni inpodolgovato jajčasti. Ženski cvetovi so združeni v drobna, rdeča ali rjava 5 mm dolga pokončna storžasta socvetja, ki običajno v parih ali posamezno rastejo na koncu letošnjih poganjkov. Iz njih se razvijejo storži, kiso dolgi od 3 do 7 cm terdozorijo septembra ali oktobra v naslednjemletu.Les rdečega bora je lahek in srednje trd. Ima rumenkasto do rdečkasto beljavo in rjavordečo črnjavo. Njegova uporaba je kot pri večini drugih iglavcev zelo široka: v gradbeništvu, pri vodogradnjah, v mizarstvu, za stavbnopohištvo, kotrudniški les, za ladijske pode, tramove, idr. Lepa borova debla so odlična za jambore. Borova skorja se uporablja pri čiščenju onesnaženj z nafto. V iglicah je veliko vitamina C in eteričnih olj, zato jih uporabljajo v zdravilstvu. Iz rdečega bora so nekoč pridobivali smolo, smolnate borove trske pa so uporabljali za razsvetljavo.
 SmrekaNavadna smreka (Picea abiesL. Karst.) je do 60 metrovvisok zimzelen iglavec, ki doseže do 1 metrapremera. Smrekaje ena najbolj razširjenih in gospodarsko pomembnih drevesnih vrst pri nas. Smreko so od 18. stoletja dalje množično sadili in pospeševali zaradi hitre in ravne rasti, dobre prilagodljivosti in široke uporabnosti lesa. Smreka ima široko razvejan, a zelo plitev koreninski sistem, saj korenine segajo le nekaj decimetrov globoko.Skorja je rdečkastorjava in razpoka v obliki okroglastih ploščic. Zelene iglice so do 2,5 cm dolge, trde in bodeče. Na veji ostanejo 5 do 7 let. Je enodomna in vetrocvetna vrsta, kicveti aprila in maja. Moški cvetovi rumenorjave barve so na lanskih poganjkih, ženski cvetovi rdeče ali zelene barve pa na letošnjih poganjkih v zgornjem delu krošnje. Iz ženskih socvetij se razvijejo navzdol viseči rjavi storži. Dozorijo jeseni in ostanejo zaprti do februarja, ko začnejo iz njih izpadati semena. Čezpoletjestorži odpadejo. Naravnih rastišč smreke je v Sloveniji zelo malo. Uspevajona najhladnejših območjih Alp in dinarskega sveta, ki skupaj obsegajo le 1,4 % vseh gozdov. Smreka jeznačilna vrsta hladnih rastišč, odporna je na mraz in nizke zimske temperature. Nižinske lege ji ne ustrezajo, ker so pretople, zlasti v čistih nižinskih sestojih ji moker sneg in žled pogosto lomita vrhove. Suše in vročine ne prenaša, občutljiva je na onesnažen zrak. Zaradi slabe zakoreninjenosti so predvsem čisti smrekovi sestoji zelo občutljivi na močan veter, ki pogosto povzroča vetrolom. Ker smreka raste na mnogihzanjo neprimernih rastiščih, jo napadajo številni škodljivci in bolezni. Največje težave povzročajo podlubniki in rdeča trohnoba.  Smrekov les je mehak in prožen, zato se ga uporablja za izdelavo pohištva, glasbil, v gradbeništvu in papirni industriji. Iz najboljše smrekovine z enakomernimi in ozkimi branikami (t. i. resonančni les s posebnimi akustičnimi lastnostmi) izdelujejo ohišja godal, npr. violin. Iz smrekovih iglic pridobivajo eterična olja, skorjo so včasih uporabljaliza strojenje, iz smreke so pridobivalitudi terpentin. Smreka je poleg jelke naš edini res pomemben medoviti iglavec, znana je predvsem kot vir mane različnih vrst ušic in kaparjev.Zelo priljubljena je tudi kot božično drevesce.
 Evropski macesenEvropski macesen (Larix deciduaMill.) je naš edini iglavec, ki pozimi odvrže iglice. Zraste do 40 metrovvisoko in doseže premer do 1,5 metra. Uspeva na nadmorski višini od 200do 2400 metrovin zahteva veliko svetlobe. Ker je drevo visokogorja, dobro prenaša mraz in pozebe. Odporen je proti močnemu vetru in snegu. Suše ne prenaša dobro. Macesen je v Sloveniji mogoče najti tudi v nižinskih gozdovih, kjerso ga umetno sadili zaradi kakovostnegalesa. To se ni obneslo, saj jena nižinskihrastiščih močno dovzeten zabolezen macesnov rak.Skorja jesive barvein doseže debelino do 4 cm ters staranjem postane vzdolžno razbrazdana. Koreninski sistem je sestavljen iz zelo globoke glavne korenine in močnih srčnih korenin. Krošnja je presvetljena. Rumeno-zelene iglice so dolge do 3 cm in imajo ob robu dva smolna kanala. Na kratkih poganjkih rastejo iglice v šopkih od 20 do 65 iglic, na dolgih poganjkih paiglice rastejoposamezno. Macesen je enodomna in vetrocvetna vrsta, ki cveti od marca do maja. Rjavi storži dozorijo oktobra. So do 4 cm dolgi in navejah ostanejo več let.Macesnov les je zelo cenjen. Beljava je rumenkaste barve, jedrovina pa rdečkasta. Les je prožen, zelo obstojen in široko uporabenv gradbeništvu, za stavbno pohištvo, pohištvo in notranjo opremo, posodo in v rezbarstvu.Macesnova smola ima zdravilne učinke, prav tako iz nje pridelan terpentin. Evropski macesen –Larix decidua (Brandt s sod. 1887–1890)20.
 TisaTisa (Taxus bacataL.) je vednozelen iglavec, ki se pojavlja kot drevo ali grm terzraste do 20 metrovvišine. Deblo doseže premer do enega metra,pogosto pa se razvije iz več debel, ki se kasneje zrastejo skupaj.Raste počasi in ima zelo dolgo življenjsko dobo, saj lahko dočaka tudi 800 letin več. Dobro uspeva na svežih in humoznih tleh na apnencu. Največkrat raste v senci
 Navadna bodikaNavadna bodika (Ilex aquifoliumL.) je vednozeleno drevo z bodičastimi listi.Zraste do višine 10metrovinse pojavlja kot drevo ali grm. Dobro uspeva na kislih tleh,na vlažnih rastiščih z milimi zimami in svežimi poletji. Raste počasi in lahko doseže 100 let in več.Navadna bodika je v Sloveniji zakonsko zaščitena, saj je bila v gozdovih vedno redkejšazaradi izkopavanja mladih drevesc za presajanje.Zaradi lepih rdečih jagod in bodičastih listov je razširjena predvsem kot okrasno drevo v parkih in vrtovih.Zimzeleni usnjati listi so ovalni, njihov rob pa je nazobčan in ima ostre bodice. Po zgornji strani imajo povoščen videz, spodnja stran pa je svetlejša in bolj hrapava. Krošnja drevesa je piramidaste oblike.Cvetovi drevesa so enospolni, majhni in bele barve na kratkih pecljih. Iz oplojenih cvetov se razvijejo majhne jagode rdeče barve, ki imajo na človeka odvajalni učinek, pri zaužitju velikega odmerka pa so celo strupene. V jagodi so štiri semena, s katerimise rastlina razmnožuje. Les je trd in obstojen, zato so ga včasih uporabljali namesto ebenovine, saj je njegova struktura podobna. Iz lesa se izdeluje šahovske figure terročaje posod za vroče napitke in hrano, saj les dobro prenaša visoke temperature. Skorja drevesa vsebuje veliko tanina in gost lepljiv sok,iz
 Rdeči hrastRdeči hrast (Quercus rubraL.) je tujerodna drevesna vrsta, ki izvira iz Severne Amerike, v Slovenijipa so jo prvič opazili leta 1964. Ime je dobil po rdeče-oranžno obarvanih listih v jeseni.Zraste do 45 metrovvisoko in je zelo hitre rasti.V Sloveniji in tudi drugod po Evropi je rdeči hrast izredno pogosta parkovna vrsta. Najdemo gatudi v gozdu, saj so ga v preteklosti pogosto sadili v nasadih in je poleg robinije, duglazije in zelenega bora najpogostejša tujerodnadrevesna vrsta v Sloveniji.Glede rastiščani izbirčen, na splošno je skromnejši od domačih hrastov. Najbolje uspeva na svetlih, dobro odcednih, rahlo kislih rastiščih, predvsem na peščeno-ilovnatih tleh. Dobro prenaša nizke in visoke temperature, sušotermestno okolje.Listi so temno zelene barve, včasih bleščeči. So enostavni, dolgi do 25 centimetrov, različno plitvo narezani v krpe, ki so tako široke kot zareze med njimi. Krpe na listih imajo nazobčane vrhove, medtem ko so pri dobu in gradnu zaobljeni. Skorja je sivaingladkaters starostjo plitvo razpoka in potemni. Končni popki na vejicah so razmeroma velikiinkoničasti. Cveti konec maja. Moški cvetovi so združeni v rumene viseče mačice. Iz ženskih cvetov se razvije po dveh letih zorenja plod –želod. Skledicapri želodu jeplitva in pokrita s prileglimi luskami.Les rdečega hrasta je elastičen in srednje trd. Kakovost lesa je slabša kot pri domačih hrastih, a prirašča hitreje kot dob ali graden. Les se uporablja za kurjavo in za pridobivanje oglja. V njegovi domovini Severni Ameriki je les cenjen za izdelavo pohištva, talnih oblog in furnirja. V gozdovih v Sloveniji ga ne sadimo več, bolj pogosto ga kot okrasno drevo sadimo v mestih.Ponekod se lokalno lahko naturalizira in pomlajuje.Rdeči hrast –Quercus rubra (Michaux, 1812)
 RobinijaRobinija(Robinia pseudoacaciaL.), znana pod napačnim imenom »divja«ali »neprava akacija«, je tujerodna drevesna vrstaiz rodu metuljnic. Izvira iz Severne Amerike, v Evropo pa so jo prineslina začetku 17. stoletja. Zaradi uporabnega lesa in velike medonosnosti so jo sadili v nasade in gozdove. Danes je najpogostejša tujerodna drevesna vrsta v Sloveniji in se v naših gozdovih močno širi, pri tem pa izpodriva domače drevesne vrste. Ponekod se močno razrašča in postaja nadležna invazivka, drugje jo zelo cenijo zaradi široke uporabnosti. Robinija doseže višino do 30 metrovin premer do 80 cm.Dobro uspeva na rahlih, globokih in rodovitnih peščenih tleh. Zahteva veliko sončne svetlobe, zato se najpogosteje pojavlja na obronkih gozdov, na požariščih, posekah, nasipih, obrežjih, v bližini naselij in na opuščenih kmetijskih površinah. Dobro prenaša slana tla in onesnažen zrak. Občutljiva je nasušo, mraz, veter in sneg. Krošnja je okroglasta in redka. Koreninski sistem je gost,široko razraselin večinoma plitev. Robinija uspešno odganja iz korenin in panjev, zato jo je težko zatreti. Na koreninah se tvorijo drobni gomoljčki, v katerih so bakterije, ki presnavljajo dušik iz zraka ter ga vežejo v tla. Skorja pri mladih drevesih je gladka in siva, pri starejših pa porjavi in vzdolžno globoko razpoka. Brsti so zaščiteni s trni. Svetlozeleni listi so do 30 cm dolgi, lihopernato sestavljeni iz do 21 ovalnih lističev. Lističi se v mokrem vremenu in ponoči zaprejo. Olista se razmeroma pozno, konec maja ali junija sočasno s cvetenjem. Cveti do 10 dni. Cvetovi so metuljasti, bele barve in imajo močan sladkoben vonj. Združeni so v viseča grozdasta socvetja. Plodovi so rjavi stroki, ki vsebujejo do 10 trdih temnorjavih semen.Les robinije je trd, težak, prožen in zelo obstojen. Uporablja se v gradbeništvu, za vinogradniško kolje, za železniške pragove, kot jamski les, za ročaje orodij, za gradnjo mostovinplovil ter za kurjavo in oglje. Pri gorenju sprošča velikotoplote in ne povzroča veliko dima. Robinija je pogostaokrasnarastlinav parkih in vrtovih. Je zelo medonosna. Listje in lubje robinije je strupeno. Zaradi simbioze z bakterijami v koreninskih gomoljčkih bogati tla z dušikom.Robinija –Robinia pseudoacacia(Michaux, 1812)ViriBrandt, W., Guerke, M., Koehler, F. E., Pabst, G., Schellenberg, G., Vogtherr, M. 1887–1890. Koehler's Medizinal-Pflanzen in naturgetreuen Abbildungen mit kurz erlaeuterndem Texte: Atlas zur Pharmacopoea germanica, austriaca, belgica, danica, helvetica, hungarica, rossica, suecica, Neerlandica, British pharmacopoeia, zum Codex medicamentarius, sowie zur Pharmacopoeia of the United States of America. Gera-Untermhaus: Fr. Eugen KöhlerBrus R. (2004). Drevesne vrste na Slovenskem. Ljubljana, Mladinska knjiga.Brus, R. (2008). Mali jesen. Slovenski čebelar letnik 110. številka 4, str. 128–130. Brus, R.(2008). Navadna smreka. Slovenski čebelar, letnik 110, številka 2, str. 57–59.