optimizacija izrade opruga;izrada opruga;dvokrake opruge;poljoprivredna industrija;production optimization;spring production;double torsion springs;agricultural
industry;POD d.o.o.;info:eu-repo/classification/udc/621.778.27-048.34(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA STROJNIŠTVO

Ivan IGNATOVSKI

OPTIMIZADIJA IZRADE DVOKRAKIH OPRUGA

Diplomsko delo
Univerzitetni študijski program
Gospodarsko inženirstvo - smer Strojništvo

 Maribor, maj 2011

Fakulteta za strojništvo

OPTIMIZACIJA IZRADE DVOKRAKIH OPRUGA
Diplomsko delo
Študent:
Ivan Ignatovski
Študijski program:
Univerzitetni študijski program
Smer:
Gospodarsko inženirstvo - smer Strojništvo
Mentor FS:
prof. dr. Miran Brezočnik
Mentor EPF:
prof. dr. Anton Hauc

Maribor,    LETO 2011
Original sklepa o potrjeni temi diplomskega dela
1
I Z J A V A

Podpisani Ivan Ignatovski izjavljam, da:
• je bilo predloženo diplomsko delo opravljeno samostojno pod mentorstvom
prof. dr. Miran Brezočnika in somentorstvom prof. dr. Antun Hauca;
• predloţeno diplomsko delo v celoti ali v delih ni bilo predloţeno za pridobitev
kakršnekoli izobrazbe na drugi fakulteti ali univerzi;
• soglašam z javno dostopnostjo diplomskega dela v Knjižnici tehniških fakultet
Univerze v Mariboru.

Maribor,_____________________   Podpis: ___________________________

2
ZAHVALA

Zahvaljujem se mentorju prof. dr. Miran Brezočniku in somentorju prof.dr. Anton Hauc za
pomoč, svetovanje in vodenje pri izdelavi diplomskega dela.
Zahvaljujem se tudi vsem svojim kolegom, ki so mi v času študija pomagali. Seveda tudi
svoji družini, ki so mi študij omogočili in me na tej poti vzpodbujali.
3
OPTIMIZACIJA IZDELAVE DVOKRAKIH VZMETI

Ključne besede: optimizacija izdelave, izdelava vzmeti, dvokrake vzmeti, kmetijska
industrija, POD d.o.o.
UDK:  621.778.27(043.2)

POVZETEK
Bistvo moje raziskave je predstavitev in analiza vseh posamičnih faz izdelave dvokrake
vzmeti SIP WO4, s ciljem, da ponudim predlog za izboljšavo procesa. Razlog zakaj sem
izbral to vzmet je ta, da je to ena izmed temeljnih izdelkov, ki jih podjetje izdeluje. To je
vzmet, ki se v podjetju izdeluje skoraj od samega začetka proizvodnje in predstavlja temeljni
izdelek v podjetju.
O PODJETJU
POD d.o.o. je podjetje, ki se ukvarja, med drugim, tudi z izdelavo vzmeti. Proizvodnja
izdeluje različne tipe vzmeti vendar je specializirano za izdelavo dvokrakih vzmeti
namenjenih kmetijski industriji. Podjetje ima CNC stroje za izdelavo vzmeti, vendar so
namenjeni izdelavi tlačnih in vlačnih vzmeti. Glede na to da so dvokrake vzmeti, od
ustanovitve podjetja v domeni proces njihove izdelave lahko predstavlja problem v
prihodnosti glede na časa izdelave in posledično tudi stroškov.
- leta 1971. je ustanovljen obrt za izdelavo vzmeti namenjenih kmetijski industriji
- na začetku 80ih let prejšnjega stoletja se vzpostavi trajni poslovni odnos z velikim kupcem
za vzmeti za kmetijsko mehanizacijo, SIP Šempeter
- vzpostavljanje dolgoročnih in stabilnih poslov (Agromehanika, Creina, Tajfun, Panonija,
Gramip, Olt, Tomo Vinković), ki so omogočile investiranje in razvoj podjetja
- leta 1989 s 25 zaposlenimi je obrt preregistriran v podjetje
4
- leta 1990 prihaja do razpada Jugoslavije, s tem tudi do razpada tržišča ter negativnega vpliva
na razvoj
- leta 1993 se uvaja novi segment - prodaja kmetijske mehanzacije, rezervnih delov in servis
PROCES IZDELAVE DVOKRAKIH VZMETI
Proces izdelave je razdeljen na naslednje faze:
1. Ravnanje in upogibanje žice
Prednosti prve faze so v tem da sta stroja eden zraven drugega, kar omogoča simultano
delo. Pomanjkljivost je pa v tem da sta stroja stara, kar vpliva na kakovost in čas izdelave.
2. Zvijanje navojev
V tej fazi se uporablja stroj, ki je narejen v času vstanovitve podjetja. Pomeni, da je
preproste izvedbe in enostaven za uporabo. Okvare se enostavno popravljajo, orodja pa
enostavno zamenjajo. Iz teh lasnosti izhajajo tudi slabosti samega stroja. Namreč, delo na
stroju je odvisno od izkušenj zaposlenega in to je neposredno povezano z rezultatom dela,
torej z kakovostjo izdelave.
3. Izbijanje nosu in upogibanje krakov
Tako kot v prejšnjih fazah, tudi tukaj se izdeluje na enostavnih ekscentar prešah. Takšni
stroji, preproste izvedbe, omogočajo hitre odzive na zahteve kupcev. Vendar, postopek
vključuje delo delavcev in je zaradi tega omejen z hitrostjo. Delo pa temelji na izkušnjah,
kar predstavlja riziko.
4. Ročna dodelava
Ta postopek izdelave zahteva ročno dodelavo. Izvaja se na preprostih orodjih. V procesu
izdelave vzmeti ročna dodelava odvzema dosti časa in zaradi tega predstavlja oviro pri
postopku izdelave. V postopku izdelave obstaja dvojna ročna dodelava. Prva je pred
termično obdelavo, druga pa po termični obdelavi. Skrajšanjem časa ročne dodelave bi se
dosti prihranilo na času in stroških dela.
5. Termična obdelava
6. Bombardiranje
7. Površinska zaščita
5
Zaključek:
Postopek izdelave je definiran od strani podjetja in temelji na lastni tehnosogiji, ki ni sodobna
ampak je ekonomsko opravičena in izdelki zadovoljujejo z kakovostjo. Prvi problem je v
dejstvu, da so stroji stari. Drugi problem pa v času in stroških ročna dodelave.
Ta proces karakterizirajo nelinearne karakteristike. V prvi fazi, pri ravnanju žice, so prisotna
majhna odstopanja, ki niso vidna prostim okom. Na koncu so pa odstopanja zelo očitna in
zahtevajo popravke.
NOVA REŠITEV
Podjetju je potreben proces izdelave naslednjih lasnosti:
- fleksibilen proces izdelave, ki je odporen na spremembe količin in tipov vzmeti
- proces, ki omogoča izdelavo večjega števila različnih vzmeti
- proces, ki je ekonomsko opravičen pri manjših količinah izdelave vzmeti
Rešitev leži v združevanju več faz na enem delovnem mestu. S tem bi odpravili potrebo po
transportu polizdelkov s tem tudi časa izdelave. Poleg tega bi se vzmet v celoti izdelala na
enem delovnem mestu, s čem bi tudi kontrola procesa bila boljša. Investiranjem v novi
proces, za predpostavit je tudi večjo natančnost strojev. To bi pa vplivalo na ročno dodelavo,
ki predstavlja največji strošek in odvzema največ časa.
Na osnovi analize lahko priporočim sledeče: pri izdelavi manjših ali srednje velikih serij,
obstoječa tehnologija je dobra z določenimi izboljšavami. V primeru velikih serij je
investicija v CNC tehnologijo opravičena.
Zvijanje navojev
Ravnanje in vpogibanje žice
6
OPTIMIZATION OF DOUBLE TORSION SPRING PRODUCTION

Key words:   production optimization, spring production, double torsion springs, agricultural
industry, POD d.o.o.

UDK:  621.778.27(043.2)

ABSTRACT
Company POD d.o.o. is a spring production company, specialized in double torsion springs
for agricultural mechanization. This thesys analyses the processes of double torsion spring
“SIP WO4 - stari tip” production process. The analysis defines the possible ways of
modernising the process which could influence the time and cost of the process.
7
1. UVOD
1
1.1. Problem i predmet istraživanja
1
1.2. Svrha i ciljevi istraživanja
1
2. PREDSTAVLJANJE PODUZEĆA
2
2.1. POD d.o.o.
2
2.2. Proizvodni program
5
2.3. Definiranje tehnološkog procesa
9
2.4. Odabir tehnološkog procesa
10
3. PREDMET RADA: Izrada opruga
12
3.1. Općenito o oprugama
12
3.2. Vrste opruga
15
3.3. Proces izrade dvokrake opruge SIP WO4 stari tip u POD d.o.o.
16
3.3.1 Uvod
16
3.3.2 Opis pojedinih faza izrade dvokrake opruge SIP WO4 stari tip
18
3.4. Nove smjernice u tehnologiji i procesima izrade dvokrakih opruga
40
3.5. Troškovni i vremenski prikaz izrade dvokrake opruge SIP WO4 stari tip
43
3.5.1. Tehnološka sastavnica - Kalkulacija
43
3.5.2. Vrijeme operacije
46
4. PRIJEDLOG NOVOG RJEŠENJA
48
4.1. Nove mogućnosti
48
4.2. Odabir rješenja
50
4.3. Nova kalkulacija
52
4.4. Prag pokrića
54
5. PLASMAN PROIZVODA I STANJE NA TRŽIŠTU
56
5.1. Prodaja opruga
56
5.2. Analiza tržišta
58
5.3. Analiza konkurencije
58
5.4. SWOT analiza
59
5.5. Komparativne prednosti proizvodnog odjela poduzeća POD d.o.o.
69
6. DISKUSIJA
61
7. ZAKLJUČAK
63
Literatura
64
Prilog
65
8
1. UVOD
Danas skoro svaki stroj, uređaj ili nekakav pribor ima u svom sklopu oprugu. Gdje god da se
okrenemo susrećemo taj najrasprostraniji strojni element. Opruge su strojni elementi koji
služe za elastično vezivanje pojedinih dijelova konstrukcije, kao i za elastično oslanjanje
strojeva i konstrukcija, kao na primjer kose u poljoprivrednoj industriji. Njihovo je glavno
svojstvo elastičnost - posjeduju veliku moć elastičnog deformiranja. Pod djelovanjem sile
dolazi do deformacije opruge, a po prestanku djelovanja sile vraćaju se u prvobitni položaj.
1.1. Problem i predmet istraživanja
Proizvodnja Opruga Dežanovac je poduzeće specijalizirano za izradu opruga, prije svega za
izradu dvokrakih opruga namijenjenih poljoprivrednoj mehanizaciji. Iako poduzeće posjeduje
CNC strojeve za izradu opruga, ona se ne odnosi na procese izrade dvokrakih opruga, već za
izradu tlačnih i vlačnih opruga. S obzirom da su u tradiciji proizvodnje, od njezinog osnutka,
dvokrake opruge predstavljaju domenu u proizvodnom programu POD d.o.o.. Proces njihove
izrade može predstavljati problem u budućnosti gledajući vremenski i troškovno vezano za
izradu. Predmet istraživanja je postupak izrade dvokrake opruge pod imenom SIP WO4- stari
tip, kojeg poduzeće izrađuje za dugogodišnjeg kupca SIP Šempeter iz Slovenije.
1.2. Svrha i cilj istraživanja
Svrha ovog istraživanja je analiza svih faza izrade dvokrake opruge SIP WO4- stari tip kao
jednog od temeljnih proizvoda koji se izrađuju. Želim predočiti sve neposredne faze koje su
potrebne od trenutka uzimanja žice sa skladišta repromaterijala do njegove površinske zaštite,
odnosno do trenutka skladištenja.
Cilj ovoga rada je, na temelju analize procesa, ponuditi predložak za modernizaciju procesa
kojim bi se vrijeme izrade opruga ovog tipa skratilo, poboljšala kvaliteta izrade dvokrakih
opruga što bi isto tako smanjilo utjecaj ljudskog faktora.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
1
2. PREDSTAVLJANJE PODUZEĆA
2.1. POD d.o.o. - Proizvodnja Opruga Dežanovac
POD d.o.o. (Proizvodnja Opruga Dežanovac) obiteljsko je poduzeće osnovano 1971. godine
kao ortnička radnja za proizvodnju opruga. Socialistički načina rada koji  nije bio naklonjen
privatnom poduzetništvu je uvelike ograničavao rast i razvoj poduzeća te broj zaposlenih iako
smo bili konkurentni i imali velikih potencijala. Shodno uvjetima u kojima smo poslovali,
postupno smo se ipak uspjeli razvijati. Tada smo gotovo svu proizvodnju plasirali na
Slovensko tržište, jer kupci u Sloveniji nisu bili opterećeni socijalističkim načinom
razmišljanja. Radile su se pretežno opruge za prvu ugradnju za prizvođače poljoprivedne
mehanizacije. Dugogodišnja suradnja sa takvim poduzećima zadržala se još i danas.
S obzirom da smo kao “Jugoslavija” bili prilično zatvoreno tržište, sa daleko manjm
utjecajem konkurecije sa zapadnih tržišta, imali smo u tom segmentu mogućnosti razvijati se i
akumulirati, odnosno ostvarivati dovoljno dobiti da vlastitim sredstvima financiramo rast i
razvoj.
1989. godine sa 25 zaposlenih u proizvodnji registrirali smo se u poduzeće i vrlo dobro smo
funkcionirali. Na žalost, opet zbog političkih promjena, raspada Jugoslavije, ratnog razdoblja,
stagnirali smo pa i smanjili obim proizvodnje. U ratnom razdoblju poduzeće je “priživjelo”
zahvaljujući, tada već dugogodišnjim, korektnim poslovnim odnosima sa Slovenskim
poduzećima, jer je jedino u Sloveniji gospodarstvo ipak koliko - toliko funkcioniralo.
Nakon malog predaha i nešto malo poboljšanja, poratno razdoblje i privatizacija naših
domaćih poduzeća nas je ponovno dovela u nezavidnu situaciju. Kronična nelikvidnost i
financijska nedisciplina bila je tada veliki problem za područje čitave bivše Jugoslavije.
1993. godine upravo zbog navedenih razloga, započeli smo razvijati i drugi segment
poslovanja u poduzeću, prodajom poljoprivredne mehanizacije, rezervnih dijelova i sevisom.
U početku su to bili barter poslovi, jer kupci iz proizvodnje su nam ujedno bili i dobavljači u
trgovačkom segmentu.
Postupnim radom i razvojem, povećavali smo prodaju, izradili smo prodajnu i servisnu
mrežu, tako da je taj segment poduzeća funkcionirao sam za sebe. Nova situacija na tržištu,
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
2
kontinuirano povećavanje konkurencije u proizvodnji, usmjerila nas je da pronalazimo kupce
na zapanim tržištima. Sve više smo orijentirani na izvoz, koji nam, bez obzira na to da se
trenutno nalazimo u stanju recesije, ipak postupno raste. Zahvaljujući takvoj orijentaciji,
uspjeli smo izdržati i preživjeti ove dvije veoma teške godine, 2009 i 2010. Iako se nismo još
dovoljno oporavili, pripremamo se i za ulazak u EU, jer će naše tržište biti otvorenije a samim
tim i još veća konkurencija.
Proizvodni pogon je za naše uvijete solidno opremljena strojevima i opremom kako bismo
imali kvalitetan proizvod po konkurentnoj cijeni. Imamo namjeru dalje se opremati, razvijati
u želji da ostanemo čvrsto, stabilno obiteljsko poduzeće.
Slika 2.2.
Nadogradnja proizvodnih hala, 1986/87
Slika 2.1.
Nadogradnja proizvodnih hala, 1986/87
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
3
Kao glavne prekretnice razvoja poduzeća možemo navesti sljedeće:
- 1971. godina ustanovljen obrt za proizvodnju opruga namjenjenih poljoprivrednoj
mehanizaciji
- vlasnik i ustanovitelj Ivan Fofonjka postaje član tadašnje zadruge Elektrovod iz Ljubljane. U

to vrijeme nije bilo moguće poslovati kao privatni subjekt drugačije nego preko Zadruge
- 1980. godina uspostavljen kontakt sa kupcem iz tadašnjeg Sovjetskog saveza kojemu se u
godini dana preradilo 400 tona žice. To je bio prvi kupac sa kojim je sklopljen višegodišnji
ugovor.
- početkom 80-ih godina prošlog stoljeća  dolazi se do velikog i trajnog kupca za opruge iz
poljoprivrednog programa, SIP Šempeter.
- sklapanje dugoročnih i stabilnih poslova (Agromehanika, Creina, Sip, Tajfun, Panonija,
Gramip, Olt, Tomo Vinković...) je omogućilo investiranje u tehnologiju što je rezultiralo
prerastanjem obrta u poduzeće
- 1989. godine sa 25 zaposlenih je firma preregistrirana u poduzeće
- 1990. godine dolazi do raspada Jugoslavije, time i raspada tržišta te dolazi do negativnog
trenda u razvoju. Raspada se Elektrovod iz Ljubljane no zahvaljujući dobrim poslovnim
odnosim sa SIP - om nije došlo do velikih poteškoća u poslovanju
- 1993. godine uvodi se novi segment u poduzeću - prodaja poljoprivredne mehanizacije, koja
je popraćena uslugom servisa i opskrbom rezervnim dijelovima
- 2000. godine igrađena je nova proizvodna hala kojom je omogućeno širenje prenapućenih
prostora
Počevši kao obrtnička radnja sa 2 - 3 zaposlena ustanovljena 1971 godine izrasla je u
poduzeće koje danas zapošljava 50 ljudi i prostire se na 4000 m2.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
4
2.2. Proizvodni program
Poduzeće se bavi izradom svih vrsta opruga, međutim specijalizirano je za proizvodnju
dvokrakih opruga i rezervnih dijelova namjenjenih poljoprivrednoj mehanizaciji. Za
proizvodnju koriste se materijali sljedećih karakteristika:
- patentirana žica promjera od 0,3mm do 15 mm
- patentirana nehrđajuća žica promjera od 0,5 mm do 6 mm
- žica i toplo valjane šipke promjera od 10 mm do 28 mm
- trake i limovi u kvaliteti C60 i 55 Si 7
Proizvodni program poduzeća obuhvaća izradu sljedećih tipova opruga:
- Tlačne opruge
Za izradu tlačnih opruga se koriste žice promjera od 0,3 mm do 28 mm, po standardima DIN
2098 i DIN 2089.
Slika 2.3.
Tlačna opruga
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
5
- Vlačne opruge
Za izradu vlačnih opruga se koriste žice promjera od 0,3 mm do 15 mm. Njihova izrada
temelji na standardima DIN 2098 i DIN 2089.
- Torzione opruge
Proizvode se torzione opruge standarda kvalitete DIN 2088 promjera žice od 0,4 mm do 15
mm. Torzione opruge u najvećoj mjeri obuhvaćaju izradu dvokrakih i jednokrakih opruga,
koje su po opsegu poslovanja najzastupljenije i za koje se poduzeće specijaliziralo.
Primjer torzione opruge je dvokraka opruga, opisana u poglavlju 3.2. (str. 16).
Slika 2.4.
Vlačna opruga
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
6
- Lisnate opruge
Za izradu lisnatih opruga se koriste trake i limovi debljina od 0,5 mm do 6,00 mm.
Slika 2.4.
Lisnata opruga
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
7
- Razni žičani proizvodi
Kategorija raznih žičanih proizvoda uklučuje i elastične osigurače. Poduzeće proizvodi razne
žičane proizvode promjera žica od 0,4 mm do 15 mm, s time da proizvodnja elastičnih
osigurača obuhvaća debljine žice od 2 mm do 8 mm.
Slika 2.5.
Elastični osigurač, primjer raznih žičanih proizvoda
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
8
2.3. Definiranje tehnološkog procesa
Proces izrade opruga temelji na sljedećim karakteristikama:
• veličina serije
Veličine serija dijelimo u tri kategorije. Prva kategorija se odnosi na količine manje od 20
komada. Sljedeća kategorija je od 20 do 1000 komada opruga. I zadnja kategorija je za serije
veće od 1000 komada.
• promjer materiala
Sljedeća karakteristika, koja definira proces izrade opruga je promjer žice za oprugu. Prva
kategorija se odnosi na debljine do 5 mm, sljedeća kategorija se odnosi na debljine od 5 do
7,5 mm dok je se zadnja osnosi na žice debljine iznad 7,5 mm.
• tip opruge
Tip opruge koji izrađujemo neposredno određuje proces izrade odnosno odabir strojeva.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
9
2.4. Odabir tehnološkog procesa
Odabir tehnološkog procesa se temelji na logici osnovnih parametara opisanih u prethodnom
poglavlju. Prilikom predstavljanja proizvodnog programa, u poglavlju 2.2. (str. 5), za svaku
od tipa opruga koju izrađujemo je bio podan primjer opruge. Na osnovi tih primjera je u
nastavku prikazan odabir procesa izrade.
Tlačna opruga OSIGURAČ IGLE XDS
Za podan primjer osnovni parametri su sljedeći:
Veličina serije: 5000 komada
Promjer žice: 0,7 mm
Mogućnost izrade na sljedećim strojevima:
- stroj Simco
- stroj FS
S obzirom na promjer te veličinu serije i tip opruge, izrada će se izvoditi na jednom od dva
automata namjenjenih za izradu tlačnih opruga. S obzirom da se radi o vrlo zahtjevnoj opruzi
gdje su tolerancije male,izradu vršimo na stroju CNC Simco 690R, zbog preciznosti i brzine
izrade.
Vlačna opruga
Za dan primjer osnovni parametri su sljedeći:
Veličina serije: 100 komada
Promjer žice: 0,6 mm
Mogućnost izrade na sljedećim stojevima:
- stroj VAFIOS UFM 75
- stroj VIM 20
- Tokarski stroj
Zbog oblike ušice, te veličine serije odabrat ćemo WIM 20. Prilikom izrade opruga na tom
stroju, nakon motanja, potrebno je samo izvrštiti oblikovanje ušica.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
10
Torziona opruga
Od torzionih opruga u poduzeću dominiraju dvokrake opruge. Proces izrade dvokrakih opruga
opisan je ovim radom, u poglavlju 3.3 (str. 16). Potrebno je napomenuti da u slučaju izrade
dvokrakih opruga nema standardiziranog odabira izrade dvokrakih opruga, ono što postoji su

već ustaljene faze i strojevi. Jedina operacija pri kojoj postoji ta mogućnost je motanje navoja
opruge. Ali i taj odabir je zanemariv s obziom da odabir stroja ne mijenja tehnologiju izrade,
jednostavno se radi o dvama srodnim strojevima. S obzirom da se radi o vrsti opruga za koju
je poduzeće specijalizirano, investicije  u razvoj i nove tehnologije je neophodan.
Lisnata opruga
Za podan primjer osnovni parametri su sljedeći:
Veličina serije: 200 komada
Materijal: plosnati čelik 80 x 100
Mogućnost izrade:
- Ekscentar prese, pretežno za male trake (2- 3 mm)
- Masivna ekscentar presa (160 T)
Ne postoji univerzalni stroj za ovaj tip opruga, osim za tanke trake. Nabavka stroja se isto
tako ne isplati ako se ne radi o serijama većim od 1000 komada.
Razni žičani proizvodi
- debljine do 2,5 mm, ako se radi o količinama većim od 1000 komada, se izrađuju strojno na
stroju Simco CNC 620 R.
- za debljine do 12 mm, nakon operacije ravnaja oblikuje se na Ekscentar presama.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
11
3. PREDMET RADA: Izrada opruga
3.1. Općenito o oprugama
Po obliku razlikujemo lisnate opruge, zavojne opruge, tanjuraste, ravne torzione opruge itd.
Prema deformaciji klasiﬁciramo opruge na vlačne, tlačne i torzione opruge.
Svojstva opruga ocjenjujemo prema njihovoj karakteristici. Karakteristika prikazuje
međusobnu ovisnost opterećenja opruge i njene deformacije o sili F opruge. Moguće
karakteristike su sljedeće:
• ravna
• degresivna
• progresivna

6/45
 Krivulja me!usobne ovisnosti optere"enja opruge (Fop ili Mop) i njene
deformacije (δop ili ϕop) naziva se !"#"!$%#&'$&!"()*#+,%.

linearna (ravna)
degresivna
progresivna
F
op
op
F
F
op
op
op
op

Slika 2. Karakteristike opruga
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
12
Opterećenja u poprečnom presjeku žice opruge

14/45
F
d
y
z
x
op
F
op
D

/ 2
D
z'
z
x, x'
y
y'
MR
90
o
F
op
F
op
F
op

Slika 5a. Optere!enja u popre"nome presjeku žice opruge

15/45
z'
z
x, x'
y
y'
My
MR
Mz
Q
N
90
o
F
op
/ 2
D
R
=

Slika 5b. Optere!enja u popre"nome presjeku žice opruge
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
13
Glavni vektor:
16/45
vni vektor:
op
F
N
Q
=
+
!
!
!

(5a)
 aksijalna (normalna) sila:
op sin
N
F
β
=

(5b)
 popre!na (posmi!na) sila:
op cos
Q
F
β
=

(5c)
Aksijalna (normalna) sila:
16/45
ni vektor:
op
F
N
Q
=
+
!
!
!

(5a)
aksijalna (normalna) sila:
op sin
N
F
β
=

(5b)
popre!na (posmi!na) sila:
op cos
Q
F
β
=

(5c)
Radijalna (poprečna) sila:
16/45
vni vektor:
op
F
N
Q
=
+
!
!
!

(5a)
 aksijalna (normalna) sila:
op sin
N
F
β
=

(5b)
 popre!na (posmi!na) sila:
op cos
Q
F
β
=

(5c)
Glavni moment:

17/45
 Glavni moment:

R
y
z
R
op
op
,
2
D
M
M
M
M
F
F R
=
+
=
=
!
!
!

(5d)
 moment uvijanja (torzije):

y
t
R
op
cos
cos
M
M
M
F R
β
β
=
=
=

(5e)

 moment savijanja (fleksije):

z
f
R
op
sin
sin
M
M
M
F R
β
β
=
=
=

(5f)

Moment uvijanja (torzije):

17/45
 Glavni moment:

R
y
z
R
op
op
,
2
D
M
M
M
M
F
F R
=
+
=
=
!
!
!

(5d)
 moment uvijanja (torzije):

y
t
R
op
cos
cos
M
M
M
F R
β
β
=
=
=

(5e)

 moment savijanja (fleksije):

z
f
R
op
sin
sin
M
M
M
F R
β
β
=
=
=

(5f)

Moment savijanja (ﬂeksije):

17/45
 Glavni moment:

R
y
z
R
op
op
,
2
D
M
M
M
M
F
F R
=
+
=
=
!
!
!

(5d)
 moment uvijanja (torzije):

y
t
R
op
cos
cos
M
M
M
F R
β
β
=
=
=

(5e)

 moment savijanja (fleksije):

z
f
R
op
sin
sin
M
M
M
F R
β
β
=
=
=

(5f)

Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
14
3.2. Vrste opruga
Postoje različite podjele opruga. Prilikom definiranja klasifikacije opruga može biti više
izhodišnih točaka, kao na primjer deformacija (tlačne, vlačne, savojne i torzione) ili oblik
(lisnate, zavojne, tanjuraste, ravne torzione). Ne postoji općeprihvaćena standardizirana
klasifikacija opruga, nego su to više podjele koje se temelje na perspektivi iz koje se gleda.
Kombinacija dvaju gore navedenih ishodišta, rezultira slijedećom podjelom:
- lisnate opruge kao savojne
- zavojne fleksione opruge kao opruge za okretanje
- ravne šipkaste okrugle opruge kao torzione opruge
- tanjuraste opruge kao tlačne opruge
- cilindrične tlačne i vlačne opruge
- gumene opruge
Iz gore navedenih vrsta opruga poduzeće POD d.o.o. proizvodi tlačne, vlačne, torzione i
lisnate opruge te različite proizvode iz žice.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
15
3.3. Proces izrade dvokrake opruge SIP WO4 - stari tip  u POD d.o.o.
Opis procesa proizvodnje opruga se sastoji od sedam faza. Te faze su: ravnanje i savijanje
žice, motanje krakova, izbijanje nosa i savijanje krakova, ručna dorada, termička obrada,
bombardiranje i površinska zaštita.
3.3.1 Uvod
Za praćenje procesa izrade dvokrake opruge sam izabrao model opruge pod nazivom SIP
WO4 - stari tip. Ovu oprugu sam odabrao zato što se izrađuje već dugi niz godina i zahtjeva
više faza u proizvodnom procesu. Procesi izrade ovakve opruge tipični i najzastupljeniji u
poduzeću POD d.o.o.
Proces izrade opruga počinje narudžbom od strane kupca. U ovom slučaju se radi o poznatom
kupcu sa kojim surađujemo dugi niz godina - Strojna industrija SIP Šempeter.
Po primitku narudžbenice se otvara radni nalog. Upravljanje proizvodnjom omogućava
posebno prilagođeni software u kojem se ispisuju sve faze procesa po njihovoj sljedljivosti.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
16
Alati potrebni za izradu opruga ovise o tipu opruge koja treba biti izrađena. Dolaskom novih
pozicija se izrađuju alati koji se nakon upotrebe arhiviraju za sljedeće narudžbe. Za poznate
pozicije postoje alati koji bitno skraćuju pripremu stroja, dok nove pozicije zahtijevaju izradu
novih alata i time utjeću na vrijeme pripreme. S obzirom da trošak rada ovisi o potrošenom
vremenu, vrijeme izrade novih alata treba biti evaluiran trošak koji tereti konačni proizvod. To
treba biti definirano.
Slika 3.1.
Tehnički nacrt opruge
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
17
3.3.2 Opis pojedinih faza izrade dvokrake opruga SIP WO4 stari tip
FAZA I: ravnanje i savijanje žice
Prva faza koju ću opisati se sastoji od dva procesa. Proces A za ravnanje žice a Proces B za
savijanje. Oba stroja se nalaze jedan do drugoga i na obje pozicije radi isti zaposlenik
simultano.
Upotrebljeni strojevi:
1. Stroj za ravnanje žice od 6,5 do 15 mm
2. Ekscentar presa 20T
Proces A: ravnanje žice
Priprema stroja - Stroj za ravnanje žice od 6,5 do 15 mm
Zbog promjene promjera žice koja će se ravnati treba zamijeniti valjke za ravnanje.
Slika 3.2.
Mehanizam za ravnanje, zamjena valjaka za ravnanje.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
18
Valjci ovise o debljini žice. Kalupi sa unutrašnje strane moraju prianjati žici koja se ravna.
Valjci su odabrani iskustveno. Bitno je, da što tjesnije prianjaju promjeru žice. Njihova uloga
je u neposrednom ravnanju žice. Njihov oblik prati oblik žice, tijesno prijanja uz nju te
posljedično, pomoću rotacije mehanizma za ravnanje, deformiramo (ravnamo) žicu.
Mehanizam za ravnanje sastavljen je od pet valjaka za ravnanje. Princip ravnanja se temelji
na rotaciji mehanizma aksialno. Valjci tijesno prianjaju žici i rotacijom cjelokupnog
mehanizma se žica deformira.
Nakon zamjene valjaka za ravnanje žice mijenjamo vodilicu (protunož). Vodilica - protunož je
alat koji navodi žicu nakon što prolazi kroz mehanizam za ravnanje. Njegova uloga je
dvostruka. Prvo, služi za navođenje žice. Druga funkcija, daleko bitnija, je djelovanje kao
protunož. Naime, nakon što žica prođe vodilicu i dotakne graničnik, nož je odsječe, a vodilica
u tom trenu ima ulogu protunoža. Promjer rupe kroz koju žica prolazi mora što manje
odstupati od promjera žice. Tolerancija iznosi od 0,5 do 1mm.
Nakon zamjene valjaka za ravnanje žice slijedi zamjena i podešavanje graničnika koji definira
dužinu odsječene žice. Modifikacije graničnika su relativne. Naime, ne postoji određeno
mjerilo po kojem se može graničnik pomicati. Radnik to vrši iskustvenom metodom; zna koja
je bila dužina prethodne pozicije i na toj osnovi približi ili oddalji graničnik od referentne
točke. Time je završena priprema stroja i stroj je spreman za rad. Pripremanje stroja za rad je
trajalo 1 sat i 30 minuta.
Ovdje možemo primijetiti, da proces proizvodnje ovisi o iskustvu i znanju radnika.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
19
Opis procesa ravnanja žice
Žica za izradu se nalazi u skladištu repromateriala i skladištena je u kolutovima. Osoba
zadužena za skladište dovozi bunt žice viljuškarima i stavlja direktno na postolje.
Radnik pomoću jednostavnog alata ručno ravna prvi metar žice zbog lakšeg uvlačenja u stroj.
Zatim slijedi priprema stroja za rad koja se sastoji od sljedećih operacija:
- Zamjena valjaka za ravnanje
- Zamjena vodilice- protunoža
- Modificiranje graničnika
Kad se stroj pripremi, žica se ručno stavlja u ravnaljku. Žica prolazi kroz četri valjka koja
služe za navođenje žice. Dva se nalaze iznad, a dva izpod žice. Oni služe za “guranje” žice
kroz stroj. Gornja dva valjka nisu gonjena dok donja dva jesu. Donji valjci pritišću žicu u
gornje valjke i time omogućavaju dovoljno trenja za protok žice.
Slika 3.3.
Ravnanje žice
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
20
Valjci guraju žicu u mehanizam za ravnanje koji se sastoji od glavnog rotirajućeg elementa u
kojem su namješteni valjci za ravnanje. Nakon toga, žica prolazi kroz vodilicu do graničnika
koji definira potrebnu dužinu. Kada žica dotakne graničnik aktivira se mehanizam za
odsjecanje.
Mehanizam za odsjecanje radi na mehaničkom principu. Kada žica dotakne graničnik,
njegovim pomakom se aktivira mehanizam za odsjecanje. Graničnik je vezan sa ručicom
mehanizma koja aktivira odsjecanje. U mehanizmu se nalazi zupčanik koji se kontinuirano
vrti. Kada graničnik odigne ručicu mehanizma, pomakne se zub koji veže osovinu i zupčanik.
Osovina se zarotira za jedan krug, čime aktivira oruđe za odsjecanje. Prilikom rotacije
osovine, zub se vraća u prvobitni položaj. Time se prekida veza između osovine i zupčanika.
Proces počinje iz početka.
S obzirom da vodilica u trenutku odsjecanja žice ima i ulogu protunoža, izuzetno je bitno da
vodilica prijanja žici u okvirima tolerancije. U slučaju da odstupamo od tolerancije, rub žice
pri odsjecanju bude savijen, a to čini žicu neuporabnom. U protivnom, savijeni dio treba
odrezati, što drastično usporava proces, a i skraćuje žicu pa dovodi u pitanje njezinu upotrebu.
Nakon odsjecanja žica ispada iz stroja na radnu površinu nakon čega slijedi sljedeći proces -
B.
Proces B: savijanje žice
Priprema stroja - Ekscentar presa 20T
Pri pripremi ekscentar prese su dva elementa koja definiraju proces. Prvi je alat a drugi

graničnik. Alat postavljamo na, za to, predviđeno mjesto. Uloga alata je u savijanju žice.
Njegov bitan element je “osovina” preko koje se žica savija. Promjer uha opruge je definiran
radnim nalogom uz priloženi tehnički crtež. Tome mora biti prilagođena i osovina po kojoj se
savija.
Nakon zamjene alata slijedi definiranje graničnika. Definiramo ga mjernom metodom.
Odredimo polovicu odrezanog dijela žice. Izmjerimo udaljenost od središnje točke (osovina
preko koje se žica savija) i postavimo graničnik na tu udaljenost.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
21
Nakon što odredimo potrebnu udaljenost, graničnik fiksiramo i na osnovi nekoliko savijenih
uzoraka provjerimo da li je postavljen pravilno. Time je završena priprema stroja i stroj je
spreman za rad. Priprema stroja za rad traje približno 30 minuta.
Opis procesa savijanja žice

Kako je već prije navedeno, radnik u fazi I obavlja dvije funkcije simultano. Nakon što se na
ravnaljci žica izravna i odsječe na željenu dužinu, stavlja se na stroj koji se nalazi u
neposrednoj blizini stroja za ravnanje.
Stroj omogućava savijanje dviju žica odjednom. Žica se prislanja na osovinu preko koje se
savija. Sa desne strane žica dotiče graničnik. Radnik rukama lagano pridržava žicu. Ekscentar
presa se aktivira pritiskom noge na pedalu. Pritiskom ekscentra na žicu se ona savija i
dobijamo poluproizvod oblika “U”. Taj poluproizvod radnik odlaže u paletu.
Zaključak faze I
Slika 3.4.
Savijanje žice
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
22
Prethodnim opisom je završena prva faza procesa proizvodnje opruge tipa SIP WO4 stari tip.
Ona se odnosila na ravnanje žice u šipke, njezinog odsjecanja te savijanja u oblik “U”.
Prednosti faze I su u tome što se ravnaljka i stroj za savijanje žice nalaze neposredno jedan
kraj drugoga. Njhov položaj omogućava simultan rad. Dok jedan stroj odsjeca žicu, svaki
odsječeni komad žice se savija. S obzirom na bučnost stroja, radno mjesto je izolirano i nalazi
se van proizvodne hale.
Nedostaci faze I su tehnološke naravi. Strojevi su relativno stari i time predstavljaju prepreku
u kvaliteti izravnate žice, a time i kontinuiranosti rada. Pojavljuje se iskrivljavanje žice.
Odnosno, žica se prilikom ravnanja savija spiralno oko svoje osi, kao što je i prikazano na
slici 3.3. To je neiskoristivi dio i odlazi u škart.
Slika 3.5.
Deformacija žice prilikom ravnanja
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
23
FAZA II: motanje navoja
Sljedeća faza izrade dvokrakih opruga se odnosi na motanje navoja opruge. Osnova za ovu
fazu je u prethodnim fazama; izravnata i savijena žica.
Slika 3.6.
Prikaz Faze II
Priprema stroja
Priprema ovog stroja za rad se sastoji od zamjene potrebnih alata za izradu opruge. Prvo
moramo rastaviti postojeći alat, skinuti ga sa stroja te namontirati novi.
Alati sa kojima baratamo su sljedeći:
- Osovina
- Klin
- Graničnik
Osnova za pripremu stroja je nacrt za poziciju koja treba biti napravljena. Parametre na čijoj
osnovi odabiremo alat su sljedeći: broj navoja, unutarnji promjer navoja, širina opruge.
Na osnovi unutarnjeg promjera žice odabiremo osovinu na koju se žica namotava. Osovina
mora biti za 2-3mm manja od unutarnjeg promjera navoja. To je iz razloga što se pri motanju
žica elastično deformira a nakon motanja navoji povećaju svoj promjer.
Osovina ima sa jedne strane izbočenje, odnosno zub, koji sprečava njezino klizanje oko
vlastite osi u odnosu na steznu glavu. Odabirom osovine fiksiramo je za steznu glavu.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
24
Nakon zamjene osovine postavljamo klin koji drži uho opruge. Odabir klina se temelji na
promjeru uha dvokrake opruge i odabranoj osovini. Osovina i klin idu u paru.
Nakon fiksiranog klina treba prilagoditi i graničnik propisanoj širini opruge. Graničnik je isti,
modificira se na osnovi pozicije koja se izrađuje, na temelju nacrta.
Tu završavaju prilagodbe stroja koji je sada spreman za rad. Vrijeme potrebno za pripremu
stroja je otprilike 30min.

Opis procesa motanja navoja
Osnova za ovu operaciju je prethodno završena faza ravnanja i savijanja žice. Savijena žica

se nalazi na prethodnom radnom mjestu. Radnik prije puštanja stroja u rad treba stroj
pripremiti.
Njegova priprema se sastoji od sljedećeg:
- Zamjena osovine
- Zamjena klina
- Modificiranje graničnika
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
25
Nakon pripreme stroja zamjenom potrebnih alata izrađuje se nekoliko probnih uzoraka. S
obzirom da se tehnologija izrade temelji na stečenom iskustvu i znanju, tek izradom probnih
uzoraka i njihovim mjerenjima možemo modificirati alate da dobijemo zadanu poziciju.
Nakon prilagodbe stroja koje su bile potrebne za zadovoljavanje zahtjeva počinjemo sa
izradom serije.
Zaposlenik dovozi paletu poluproizvoda sa prethodnog radnog mjesta. Stezna glava koja drži
osovinu ima ekscentar kojim neposredno definira broj navoja. Naime, kada se osovina i
stezna glava okreću, ekscentar podiže i spušta polugu brojača. Poluga brojača je vezana na
zupčanik koji se pomakne za jedan zub svaki puta kada ekscentar na steznoj glavi oddigne
polugu brojača. Zupčanik je povezan sa oruđem koji gasi stroj koji se isto tako sastoji od
zubaca ali oni su rjeđe raspoređeni. Odnosno, ima četri zupca koja deaktiviraju stroj. Svaki od
tih zubaca se nalazi na mjestu svakog četvrtog zuba na zupčaniku. Odnosno na svakom
četvrtom zubu zupčanika se nalazi jedan na oruđu za deaktivaciju stroja. Mehanizam
Slika 3.7.
Motanje navoja opruge
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
26
funkcionira tako, da svaki četvrti zubac zupčanika posredno deaktivira stroj preko oruđa za
deaktivaciju. Sa brojem nazubljenja definiramo broj navoja opruge.
Radnik postavi savijenu žicu na osovinu te fiksira klinom. Jednom rukom ju pridržava, a
drugom rukom aktivira stroj. Nakon što su navoji namotani, zaposlenik skida klin i odlaže
oprugu u paletu te uzima novi komad žice i nastavlja sa radom.
Zaključak faze II
Opisana je bila druga faza proizvodnje opruga koja se odnosila na motanje prethodno savijene
žice. Ovom fazom se namotaju navoji opruge.
Prednosti ove faze su u tome što se izrađuje na jednostavnom stroju, ručno izrađenom još u
vrijeme ustanovljenja tvornice. Zbog priproste konstrukcije, jednostavan je za upotrebu. Isto
tako se kvarovi brzo odstrane, a alat jednostavno mijenja. Njegova upotreba ne zahtijeva
visoku razinu znanja, bitnije je iskustvo.
Nedostatci ove faze proizlaze iz njezinih prednosti. Naime, to što je stroj jednostavan i lak za
upotrebu, zahtjeva od radnika iskustvo. Kod takvih strojeva postoji mogućnost da pri zamjeni
zaposlenika na radnom mjestu dolazi do odstupanja od kvalitete izrade, odnosno od
tolerancija. Razlog tome je to, što kvaliteta izrade ovisi o iskustvu radnika pri radu s tim
strojem. Isto tako se parametri ne mijenjaju računalno nego isključivo mehanički. Sve se
temelji na iskustvenoj metodi i ne postoje mjerila kojima si možemo pomoći prilikom
ponovne izrade iste pozicija. Vrlo “opasno” u slučaju odsutnosti zaposlenika.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
27
FAZA III: izbijanje nosa i savijanje krakova
Sljedeća faza pri izradi dvokrakih opruga se sastoji od dvije operacije. Jedna je izbijanje nosa
dok je druga savijanje krakova. Dva procesa (A i B) su združena u jednu fazu jer se radi o
srodnim operacijama.
Upotrebljeni strojevi:
1. Ekscentar presa 16T
2. Ekscentar presa 16T
Proces A: izbijanje nosa
Priprema stroja
Priprema stroja se sastoji od zamjene alata. Dva alata neposredno sudjeluju u procesu te dva
elementa koja služe kao držači aktivnih alata. Mijenjanje alata se temelji na iskustvenoj
metodi zaposlenika koji su zaduženi za pripremu stroja. Prvo se skida postojeći alat i odlaže u
skladište alata.
Slika 3.8.
Prikaz Faze III, procesa A i B
A
B
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
28
Iz istog skladišta se uzima potrebni alat. U ovom slučaju alati su označeni brojevima, na čijoj

ih osnovi odabiremo. U skladištu alata se nalazi lista alata, označenih brojevima, sa opisom za
koju poziciju se koriste. Na stroju je potrebno zamijeniti sljedeće:
- Dva držača alata
- Dva alatata koja neposredno sudjeluju u procesu
- Gornji dio alata
- Donji dio alata
Gornji element je fiksiran na glavi stroja, dok se donji nalazi na stolu. Oba aktivna elemetna
fiksiramo na stroj. Njihov položaj se određuje iskustveno ali moraju biti simetrično
postavljeni. Nakon postavljanja alata vrši se probni uzorak na kojem mjerimo odsupanja od
nacrta i vršimo preinake. Izradom nekoliko probnih uzoraka, mjerenjem odstupanja i
modifikacijama alata vršimo preinake. Nakon što izradimo primjerak koji zadovoljava
kriterije zatežemo postolje stroja. Postolje na kojem se radi mora biti čvrsto fiksirano, da ne
dolazi do njegovog pomicanja prilikom rada. Time je priprema stroja završena i stroj je
spreman za rad. Vrijeme potrebno za pripremu u ovom slučaju je iznosilo otprilike 20 minuta.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
29
Opis procesa izbijanja nosa
Proces izbijanja nosa se nastavlja na fazu namatanja navoja. Potrebno je pripremiti stroj za
postojeću poziciju. Stroj aktiviramo toliko da glava stroja dođe na najnižu točku. Nakon toga
povećamo hod prese da novi alat može stati. Povećanje hoda je brojčano označeno na stroju.
Priprema se sastoji od sljedećeg:
- Postavljanje dvaju aktivnih alata,
- Postavljanje elemenata koji fiksiraju aktivne alate,
Nakon pripreme stroja zaposlenik dovozi paletu na radno mjesto. Oprugu postavimo na donji
alat, gdje nos, koji treba biti izbijen sjeda na alat. Aktiviramo stroj. Gornji alat koji je fiksiran
na glavi motora sjeda na navoje opruge i silom pritiska pomakne navoje prema dole, odnosno
izbija nos prema van. Nakon toga se opruga odlaže u paletu, spremna za sljedeću operaciju-
savijanje krakova.
Slika 3.9.
Stroj za izbijanje nosa
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
30
Proces B: savijanje krakova
Priprema stroja
Slično kao i u prethodnom procesu priprema stroja se i u ovom slučaju sastoji od zamjene
alata. Alate koje u ovom slučaju mijenjamo su isto tako dva elementa koja neposredno djeluju
u procesu savijanja krakova. Jedan alat je pasivni, na stolu stroja dok je drugi aktivni. Donji
alat fiksiramo na stol. Služi kao držač opruge dok je gornji pričvršćen na glavu stroja i
neposredno sudjeluje u savijanju.
Donji alat je u obliku dvaju nosača na kojima leži opruga. Gornji alat je napravljen tako da
ima središnje izbočenje koje pritiskom savija krakove opruga. Nakon fiksiranja donjeg alata
na stol, te gornjeg na glavu motora, je priprema stroja za rad završena. Priprema stroja za rad
je trajala manje od 20 minuta.
Opis procesa savijanja krakova
Slika 3.10.
Stroj za savijanje krakova
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
31
Prije samog početka savijanja je potrebno pripremiti stroj za rad.
Priprema se sastoji od sljedećeg:
- Zamjena gornjeg aktivnog alata
- Zamjena donjeg pasivnog alata
Stroj treba aktivirati toliko, da glava stroja dođe u najnižu točku. Prilikom zamjene, alati su
simetrično postavljeni. Donja dva elementa alata i jedan gornji moraju biti u ravnini. Nakon
postavljanja alata je potrebno izraditi probne uzorke na čijoj osnovi modificiramo alat dok
probni uzorak ne zadovoljava zadane nacrte.
Za procjenu probnih uzoraka je izrađeno oruđe. Oruđe se prisloni na krak opruge. Ako oruđe
prijanja krakovima opruge, alati su postavljeni pravilno i stroj je spreman sa rad. Radnik
postavi oprugu na donji alat savija krakove. Nakon toga se opruga stavlja u paletu, spremna
za sljedeću opreaciju- ručne dorade.
Zaključak faze III
Treća faza izrade opruga je podijeljena i se sastoji od dva procesa: izbijanje nosa opruge i
savijanje krakova.
Prednosti faze su u tome što se izrađuje na jednostavnim strojevima za koje postoje već
poznati i pripremljeni alati, što bitno skraćuje vrijeme potrebno za pripremu stroja. Zbog
jednostavnosi alata i samog procesa pripreme, je mogućnost jednostavnije prilagodbe za
pojedine pozicije.
Nedostaci procesa su u tome što je priprema strojeva i njihovo manipuliranje isključivo
mehanički. Strojevi su isto tako stari, što nepovoljno utječe na tolerancije. U tom slučaju je
teško pratiti parametre na temelju kojih se određena pozicija izrađuje. To dovodi do toga da
su informacije potrebne za pripremu stroja stečene iskustvom pojedinog radnika, što je
riskantno.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
32
FAZA IV: ručna dorada
Postojeći tehnološki proces zahtijeva ručnu doradu proizvoda. Tehnologija proizvodnje
opruga se sastoji od strojeva čiji je stupanj preciznosti izrade ograničen. To onemogućava
postavljanje procesa na taj način da se ručna dorada eliminira. Naime, prilikom savijanja žice,
postoji mogućnost odstupanja u udaljenosti između krakova. Prva odstupanja se javljaju već u
početnoj fazi. Iako su na tom stupnju izrade odstupanja gotovo neprimjetna, ona daleko više
dolaze do izražaja u sljedećim fazama, zbog nelinearnih karakteristika.
Pojavljuju se deformacije dva tipa:
a) različita širina između krakova opruge, krakovi nisu paralelni
b) različita visina krakova; bočno gledano krakovi nisu simetrični
Slika 3.12.
Različita širina krakova
Slika 3.11.
Različita visina krakova
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
33
Te deformacije zahtjevaju ručnu doradu opruge. Dorada se vrši na jednostavnim alatima.
Odstupanja od uzorka su označena na alatima i opruge je potrebno deformirati do definiranih
okvira. Alati se nalaze u skladištu alata i označeni su na temelju tipa opruge. Alat je sastavljen
od dva dijela. Jedan na kojem postavljamo oprugu bočno i poravnavamo oprugu i drugi
element na kojem definiramo odstupanja u širini krakova.
Alati se fiksiraju na radni stol. Opruga se postavi na alat na kojem se odokativno uoče
odstupanja od središnje točke i ručnom doradom centriraju krakovi koji previše odstupaju.
Ovdje je neophodno napomenuti da postoji dvostruka ručna dorada. Prva se javlja prije
termičke obrade a druga nakon termičke obrade. Razlog druge ručne dorade je u  tome što
tjekom termičke obrade material “radi” čime se opruga deformira i zahtjeva još jednu ručnu
doradu. Ta druga ručna dorada se više svodi na kontrolu i popravak ali svejedno, oduzima
vrijeme i time predstavlja trošak u proizvodnom procesu.
Slika 3.11.
Alati za ručnu doradu
Zaključak faze IV
Zbog nedovoljne razine automatiziranosti i preciznosti izrade opruga troši se vrijeme na ručnu
doradu. S obzirom da je to operacija koja može biti eliminirana novijom tehnologijom u ovom
slučaju predstavlja direktni trošak koji utječe na proizvodnu cijenu opruga.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
34
FAZA V: termička obrada
Nakon ručne dorade opruga slijedi faza termičke obrade opruga. Cilj ove faze je normalizacija
materijala. Savijanjem žice, namatanjem navoja, izbijanjem nosa i piganjem opruge nastaju u
materijalu unutrašnje napetosti koje utječu na izdržljivost i kvalitetu opruge. Termičkom
obradom u pećima za normalizaciju, poništavaju  se napetosti. U proizvodnji se koristi
protočna peć. Kapacitet protočne peći je 100 komada opruga u 20 do 25 minuta. Ovo je
delikatan proces i neposredno ovisi o postupku motanja i ručne dorade opruge. S obzirom da
prilikom termičke obrade opruge “rade”, odnosno mijenjaju se njihove dimenzije- kut između
krakova i navoja, ovdje zaposlenik mora biti oprezan.
Kut između krakova i navoja opruge se prilikom normalizacije smanjuje. Ovisno o tome treba
prilagoditi i vrijeme termičke obrade. Ako opruge treba više zategnuti, vrijeme se produžuje
na 30 minuta, u protivnom se smanjuje na 20 minuta. Ovo je radno mjesto gdje je iskustvo
zaposlenika od velike važnosti.
FAZA VI: bombardiranje
Niti jedan drugi strojni element nije toliko izložen promjenljivom opterećenju kao što
je to opruga. Dinamičko opterećenje skraćuje vijek trajanja opruge. Bombardiranje je
tehnološki postupak  kod kojeg se površina obrađivanog komada bombardira sitnim

čeličnim materijalom kuglastog oblika. Pri tome se svaka čestica koja udara u
obrađivanu  površinu ostavlja na njoj ožiljak.
Da bi taj ožiljak nastao mora se dio materijala na površini pomaknuti – razvući. Ispod
površine stlačene čestice pokušavaju zauzeti prethodno stanje, a zapravo nastaje
!
!
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
35
prostor visoko opterećen tlačnim naprezanjem. Učestalim „gađanjem“ površine
konačni je rezultat da je cijela površina pod stalnim tlačnim naprezanjem.

Time je maksimalno elimirano nastajanje mikropukotina. Materijal kojim se
bombardira površina opruge su male čelične kuglice.
Treba napomenuti da je ovo jedna od prednosti tehnologije bombardiranja. Iako je ovo
njena prvenstvena funkcija, ona isto tako služi i kao priprema površine za proces
površinske zaštite.
Da bi se prašnim lakiranjem dobila željena kvaliteta i izdržljivost boje površina opruge
mora biti očišćena od nečistoća, prvenstveno masnoće. Ovo je jedan od načina na koji
se površina materiala u potpunosti očisti i nisu potrebna nikakva dodatna
odmašćivanja prije površinske zaštite.
FAZA VII: površinska zaštita
Zadnja faza u procesu izrade dvokrake opruge je njezina površinska zaštita. Tehnologija
površinske zaštite je zaštita praškastim lakiranjem. Tehnološki se proces temelji na principu
elektrostatike. Boja u prahu je u pištoljima za bojanje, nabijena negativnim nabojem, dok su
opruge na nosačima suprotnog pozitivnog naboja. Čestice boje prilikom izlaza iz pištolja
tvore oblak, kojeg na sebe privlači proizvod. Rezultat je ravnomjeran nanos boje i visoka
kvaliteta zaštite proizvoda.
Priprema
Priprema ove faze se sastoji od čišćenja cjelokupnog sistema odnosno kanala kroz koje
prolazi praškasta boja. Potrebno je odstraniti kanale kroz koje boja prolazi i kante u kojima se
boja nalazi.
Drugi dio pripreme za ovu fazu je priprema nosača za opruge. Naime, prilikom bojanja se na
nosače isto tako prihvati boja i time se smanjuje kontakt između nosača i proizvoda koje
bojamo. Potrebno je kontaktne točke očistiti od boje.
Opis procesa površinske zaštite
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
36
Za proces površinske zaštite skrbi tim od 3 člana tako da pripremu odrađuju zaposlenici
simultano. Nakon čiščenja svih potrebnih elemenata i nosača za opruge lakirnica je spremna
za rad. Na nosače se vješaju opruge. Postoje 3 reda transportnih vodilica na koje se vješaju
nosači sa oprugama. Nakon postavljanja opruga na nosače slijedi bojanje.
S obzirom da se radi o poluautomatiziranom sistemu, nakon aktivacije sistema, vodilice se
automatski uvlače u komoru za prašno lakiranje. Sa obje strane komore zaposlenici pištoljima
nanose boju. Nakon prolaska kroz komoru za bojanje opruge idu u peć, gdje se boja
plastificira.
Plastifikacija u pećima je od strane dobavljača boja definirana vremenom od 10 minuta na
temperaturi od 180℃. Ovaj podatak je više teoretske naravi nego praktične. Iskustveno se
pokazalo, da pod tim uvijetima boja ne bude dovoljno termički obrađena i prije otpadne sa
opruga. Taj podatak se vjerovatno odnosi na manje elemente koji se prije zagriju. Uzrok tome
je to što se prilikom otvaranja peći smanji temperatura i taj podatak se vjerovatno odnosi na
manje elemente koji se prije zagriju. Opruge iz proizvodnog programa termički se obrađuju
na temperaturi od 200℃ u vremenu od 20 minuta do pola sata, a to se odnosi i na tip opruge
SIP WO4, koji u ovom radu i analiziram.
Nakon termičke obrade boje u pećima slijedi hlađenje, u trajanju od 15 minuta. Nakon toga,
opruge su spremne za pakiranje i skladištenje.
Zaključak FAZE VII
Kao jedan od novijih investicija u proizvodnji, lakirnica se pokazala dobro opravdanom
investicijom jer u potpunosti zadovoljava kako kvalitetom tako i potrebama proizvodnje.
Ova tehnologija je proces koji je ekološki prihvatljiv, površina opruga je otporna na
vremenske uvjete, ima dobru mehaničku otpornost a premaz je elastičan, dakle ne puca, a k
tome i vizualno je prihvatljiva
Opisom proizvodnje opruga SIP WO4 stari tipm svih faza od 1 - 7 naveo sam pozitivne i
negativne strane u procesu proizvodnje. Sam proizvodni proces je definiran od strane
poduzeća i zasniva se na vlastitoj tehnologiji koja nije suvremena ali je ekonomski isplaziva
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
37
za POD d.o.o. Na temelju opisanog predlažem nove smjernice u tehnologiji dvokrakih
opruga. Definiranje kvalitete dvokrakih opruga temelji na njezinoj izdržljivosti do pucanja.
Ostali parametri kao mjerenja sile, rastezljivost krakova manje su bitni za funkciju kojoj su
opruge namijenjene.
Od strane kupca je definirano koliki broj udarada opruga mora izdržati i koliki postotak
opruga mora biti testiran. Tako da za kontrolu izdržljivosti dvokrakih opruga imamo testni
stroj na kojem prije svake isporuke radimo testiranja traženih količina.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
38
AMBALAŽA I SKLADIŠTENJE
Ambalaža
Nakon završene površinske zaštite opruge se na licu mjesta slažu u kartonske kutije. Postoji
više dimenzija kutija, koje su u osnovnim količinama pripremljene u lakirnici. Većina se
nalazi u skladišnom prostoru repromaterijala. Dimenzije kutija variiraju i ovise o dimenzijama
opruga koje se pakiraju. U slučaju opruge SIP WO4, pakira se po 350 komada u jednu veliku
kutiju, čije dimenzije su jednake eurobox paletama.
Na svaku kutiju prilikom pakiranja se unose sljedeći podaci:
- šifra proizvoda,
- naziv proizvoda,
- količina proizvoda,
Nakon pakiranja kutija se zaštiti PVC trakom i omota prozirnom folijom, nakon čega je
spremna za transport ili skladištenje.
Manje količine opruga se pakiraju u manje kutije po 25 komada opruga, koje se slažu na
eurobox palete i odlažu u skladište. Svaka kutija je isto tako obilježena šifrom, nazivom i
količinom proizvoda. Odlažu se u skladište ovisno o tome da li se radi o proizvodu kao
rezervnom dijelu namijenjenom veleprodajnom trgovcu ili se radi o kupcu za prvu ugradnju.
Skladištenje
U poduzeću ne postoji jedno definirano mjesto za skladištenje opruga, što predstavlja problem
jer otežava nadzor i ovo predstavlja jedno od područja koji se trebaju pravilno definirati.
Skladišti se ovisno o namjeni proizvoda odnosno krajnjem kupcu.
Prva kategorija su veleprodajni kupci odnosno veleprodajno skladište namjenjeno rezervnim
dijelovima. Nakon površinske zaštite opruge se pakiraju u kartonske kutije po 25 komada,
primjereno obilježavaju i direktno odlažu u veleprodajno skladište.
Druga kategorija su kupci proizvodnje ali manjih količina i postoji manji skladišni prostor
namijenjen tim proizvodima. Proizvodi su pakirani ovisno o veličini i količi opruga u kutije
različitih dimenzija, od malih PVC do kartonskih kutija različitih veličina i dimenzija.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
39
Treća kategorija su kupci optruga namijenjenih prvoj ugradnji. Ovdje spadaju i opruge
opisane ovim radom. Tu se radi o većim količinama i ne postoji jedno definirano mjesto za
njihovo skladištenje. Ovisno o slobodnim prostorima u poduzeću i datumu otpreme, tako se i
odlažu.
3.4. Nove smjernice u tehnologiji i procesima izrade dvokrakih opruga
Svaki korak pri izradi opruga se veže na sebe različite faze, različite strojeve i operacije koje
se na njima izvode. Analizom procesa izrade dvokrake opruge SIP WO4- stari tip, došli smo
do sljedećih zaključaka koje su karakteristične za sve faze:
- zastarjela tehnologija
Posljedica zastarjele tehnologije rezultira nižom optimizacijom. Problem koji se u tom slučaju
javlja je brzina izrade. Stariji strojevi su sami po sebi sporiji. A kod njih se javljaju kvarovi
koji zaustavljaju proces izrade. Ako je kontinuiranosti
procesa prekinuta to predstavlja nepredvidiv trošak.
- preciznost izrade
S obzirom na tehnoogiju izrade opruga pojavljuju se minimalna odstupanja u početnim
fazama; npr. pri ravnanju žice. Razlog tome su nelinearne karakteristike. Ta minimalna
odstupanje u daljnjim fazama dolaze do izražaja, što u konačnici rezultira oku vidljivim
odstupanjima u krakovima opruge. Takva odstupanja stvaraju potrebu za ručnom doradom.
Iako se ovdje ne radi o nefunkcionalnom proizvodu, nego isključivo vizualno
neprihvatljivom, ručna dorada oduzima vremena, usporava proizvodni proces i predstavlja
direktan trošak radne snage.
- kompleksnost procesa glede na broj faza
Proces izrade opruga se sastoji od sedam pojedinačnih faza. Tih sedam faza uključuje pet
strojeva za izradu opruga, jedan stroj za bombardiranje, te pogon za površinsku zaštitu. Cijeli
proces je podijeljen u četri različita prostora koja se međusobno ne slijede. Iako radna mjesta
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
40
postavljena s ciljem što bolje uštede vremena prelazaka sa jedne faze na drugu i strojevi
pozicionirani tako da se dvije po dvije operacije odrađuju simultano, ušteda bi se mogla
doseći smanjnjem broja faza i objedinjavanjem više od dvije faze na jednom radnom mjestu.
-vrijeme izrade/manipulacija
Završetkom svake faze prilikom izrade opruga se poluproizvodi moraju transportirati na
sljedeće radno mjesto. Transport također ima mogućnost racionalizacije vremena.
Odrađivanjem više faza na jednom radnom mjestu bi bitno smanjilo transportiranje proizvoda
unutar proizvodnih prostora.
Postojeći proces kojim se izrađuju opruge sastavljen je od niza strojeva starije tehnologije.
Iako je ovakav način proizvodnje veže za sebe određene nedostatke ima i svojih prednosti
koje se nikako ne smiju zanemariti. Prilikom modernizacije, mijenjanjem procesa i
tehnologije kojom se opruge izrađuju, dobre karakteristike postojećeg procesa se moraju uzeti
u obzir:
- veca otpornost na promjene
Ovo je jedna od karakteristika procesa koja je značajna za niži stupanj modernizacije odnosno
automatizacije. Ovo se prvenstveno odnosi na promjene na tržištu, i brzinu reakcije te
prilagodbe na novonastale situacije.
Poduzeće POD d.o.o. je usmjereno, između ostalog, na proizvodnju rezervnih dijelova,
procees koji zahtjeva brzu prilagodbu na nove pozicije.  Proizvodnja rezervnih dijelova
obuhvaća širok spektar opruga koje se proizvode na sličnom principu, po istom tehnološkom
procesu ali sa druge strane izrađuju se u različitim količinama (koje variiraju od par stotina do
nekoliko tisuća komada) i u različitim bojama. To zahtijeva veliku fleksibilnost jer su
promjene alata na strojevima i pripreme strojeva oduzimaju manje vremena nego što bi
zahtijevale CNC tehnologijom. Dakle pri modernizaciji procesa treba obratiti prozornost na
pripremu stroja koja u ovom slučaju iznosi od pola do jednog sata. Ako se postojeći proces
zamijeni skupom CNC tehnologijom, to podrazumijeva duže vrijeme pripreme, što se kosi sa
potrebama fleksibilnosti proizvodnog procesa.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
41
-  povoljno održavanje
Održavanje ovakvih strojeva je mehaničkog značaja. Odnosno, s obzirom da se ne radi o
modernoj tehnologiji koja objedinjuje mehaniku, elektrotehniku i elektroniku, održavanje je
praktično, povoljno i jednostavno.
- reakcija na kvarove
S obzirom da radi o relativno jednostavnoj tehnologiji ne zahtijeva visoko kvalitetan i
educiran kadar, održavanje je isto fleksibilnije i jeftinije. Svi elementi strojeva su na
raspolaganju i u slučaju kvarova, popravci se lahko izvode. Unutar proizvodnje postoji
alatnica, a poduzeće između ostalog nudi i bravarske usluge. Alatnica i bravarija omogućavaju

relativno brzo i jednostavno rješavanje problema.
- fleksibilnost odabira kadra
Poduzeće POD d.o.o je pozicionirano u provinciji u kojoj, možemo reći, je tržište rada
ograničeno, i zato odabir kadra predstavlja problem. S obzirom da bolja tehnologija zahtjeva
višu razinu stručnog znanja, prilikom investiranja u nove tehnologije treba uzeti u obzir i
vrijeme potrebno za pripremu ljudi i njihovu edukaciju.
Nove smjernice pri izradi dvokrakih opruga u POD d.o.o su sljedeće:
- investicije u moderne tehnologije
- kraće vrijeme izrade
- veća preciznost izrade
- eliminacija ručne dorade
- manji broj faza u procesu
- vremenska otpornost na promjene pozicija koje se izrađuju
- povoljno održavanje
- reakcija na kvarove
- odabir educiranog kadra
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
42
3.5. Troškovni i vremenski prikaz izrade dvokrake opruge SIP WO4 - stari
tip u proizvodnji POD d.o.o.
3.5.1 Tehnološka sastavnica - kalkulacija
Svaki inžinjer strojarstva ima za zadatak riješavanje niza problema unutar proizvodnog
procesa, u svakoj industriji. Svaki taj problem nema očito i na prvi pogled vidljivo rješenje,
ali uloga i dužnost inžinjera je da takve situacije predvidi ili kada one nastanu, riješi. Ovo na
neki način proizlazi iz teorije i problematike s kojima se inžinjeri susreću tokom edukacije i u
praksi. Sama logika područja za koje se inžinjeri strojarstva educiraju nalaže da se radi o
kompleksnom području, a samim time da ih u budućnosti čekaju takve situacije.
No međutim, kako je realnost na distanci od teorije, tako u praksi uviđamo, da to, u današnjim
okvirima poslovanja više nije dovoljno. Danas više nije bitno na kojem radnom mjestu se
nalaziš, saznanja o troškovima rada ne smiju biti strana. To se jednako tako odnosi i na
proizvodnju opruga.
Na slijedećoj stranici imamo prikaz proizvodnje opruga sa troškovne strane. Podaci su
dobiveni iz software-a “HAX” koji se koristi pri vođenju proizvodnje.
Prikazani su troškovi svake od pojedinih faza u proizvodnji opruga. Većina procesa košta
poduzeće manje od jednu kunu.
Prikazane su dvije troškovne cijene, Tck i Tck1. Prva cijena se temelji na utrošenom radu i
potrošenom materijalu. Dok druga cijena uključuje i trošak uprave.
Iz priloženog je očito da ručna dorada predstavlja najveći trošak u procesu izrade opruga.
Ovdje je i očita najveća moguća ušteda. Iz tog razloga cilj poduzeća treba biti fokusiran na
eliminaciju ručnoga rada. S obzirom da se radi o dvostrukoj ručnoj doradi, izbacivanjem već
jedne od operacija bi ušteda bila značajna. Kako sa vremenskog tako i troškovnog stanovišta.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
43
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
44
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
45
3.4.2 Vrijeme operacija
Prilikom izrade opruga, s obzirom da se radi o procesu koji uključuje 7 faza izrade, vrijeme
itekako utječe na trošak izrade. Na sljedećoj slici je vremenski prikaz pojedinih operacija. Isto
tako kao i u prethodnom prikazu trošova izrade, možemo primijetiti da vrijeme uloženo u
ručnu doradu uvelike odskače od vremena uloženog u druge operacije. I tu je isto kao i pri
trošku izrade opruga očito mjesto najvećeg troška i ostavlja kristalno jasnu sliku u kojem
pravcu treba poduzeće optimizirati proizvodni proces.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
46
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
47
4. PRIJEDLOG NOVOG RJEŠENJA
4.1. Nove mogućnosti
Analizom procesa sa stanovišta troškova i vremena za proizvodnju opruga, možemo zaključiti
sljedeće:
- najskuplja faza izrade opruga se odnosi na ručnu doradu.
- vremenski najduža faza je isto tako ručna dorada.
Iz toga zaključujemo da se poduzeće prvenstveno treba usmjeriti u pravcu novih tehnoloških
rješenja koja maksimalno smanjuju ljudski faktor.
Jedina mogućnost eliminacije ljudskog faktora je investiranje u proces u kojem će se i
kvalitativno i kvantitativno poboljšat čitav tok izrade proizvoda.
Proces ovog tipa karakteriziraju nelinearne karakteristike. U prvoj fazi izrade opruga javljaju
se minimalna odstupanja već pri ravnanju žice. Nakon ravnanja, slijedi motanje navoja. Iako
se pri ravnanju žice ta minimalna odstupanja ne primjećuju, pri svakoj sljedećoj operaciji
dolaze više do izražaja. Što na kraju rezultira nesimetričnim krakovima opruga.
Eliminiranje ovih tehnoloških nedostataka moguće je kroz dva tehnološka pravca. Prvi pravac
se temelji na potpunoj automatizaciji procesa, dakle investiranjem u CNC tehnologiju. Drugi
pravac je poluautomatizacija procesa, gdje bi proces izrade bio djelomično programiran.
Za oba scenarija su proizvođačima strojeva za izradu opruga bili poslani upiti. Za prvu
mogućnost izrade opruga CNC tehnologijom je poslan upit poduzeću SCHERDEL.
Da bi donijeli kvalitetnu odluku, treba definirati prednosti i nedostatke koje nudi ova opcija.
Prednosti
- ručna dorada, kao glavni nedostatak postojećeg procesa, je maksimalno smanjena. Smatra se
da bi u ovom slučaju bila svedena na minimum. To znači da bi zaposlenik imao zadatak
prekontrolirati oprugu i u slučaju odstupanja, ručno ju doraditi
- izuzetna efikasnost. Stroj je u mogućnosti proizvesti oprugu za 30 sekundi. Tom brzinom je
stroj u mogućnosti izradniti 120 opruga po satu odnosno preko 750 000 opruga godišnje ako
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
48
stroj radi 24 sata na dan, radnim danima. Produktivnost ovoga tipa je u dosadašnjem procesu
nezamisliva.
- obrazovaniji kadar. Investiranjem u tehnologiju podrazumjeva smanjenje potreba za fizičkim
radnicima a neophodan je tehnički visoko kvalitetan kadar koji će svojim znanjem iskoristiti
sve mogućnosti nove tehnologije i implementirati u proizvodnju.
Nedostatci
- cijena, koja iznosi preko 750 000 €
- neiskorištenost kapaciteta; produktivnost stroja nadilazi godišnju proizvodnju dvokrakih
opruga, koje iznose oko 300 000 komada
- nefleksibilnost. Strojevi ovog tipa zahtjevaju više vremena za pripremu, što bitno otežava
promjene pozicija koje se izrađuju
- poduzeće izrađuje veliki broj različitih dvokrakih opruga, a stroj ovoga tipa nije u
mogućnosti izraditi veliku većinu.
- neisplativost izrade manjih serija < 5000 kom.
Drugi pravac u modernizaciji procesa je poluautomatizacija, koja bi objedinila većinu faza na
jednom mjestu. Isto tako kao i za prethodni slučaj, treba definirati prednosti i nedostatke. Za
riješenje ovog tipa je isto tako poslan upit poduzeću za proizvodnju strojeva Fortuna Federn.
Vrijednost ponude je 87 600 EUR, odnosno 649 902 HRK.
Prednosti
- mogućnost računalnog programiranja faza ravnanja i savijanja žice u prvom koraku
- međufazni transport. Objedinjavanjem većine faza izrade opruga na jednom radnom mjestu
eliminira potrebu za transport paleta unutar proizvodne hale.
- povećana produktivnost. Iako se ne radi o produktivnosti na razini CNC tehnologije ipak
bitno utječemo na vrijeme izrade. Ta ušteda vremena temelji na smanjenoj potrebi pza
međufaznim transportom te eliminaciji jedne od dviju ručnih dorada
- ručna dorada; ovo tehnološko rješenje eliminira bar jednu ručnu doradu, pretpostavlja se da
drugu svede na kontrolu i doradu ako postoji potreba
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
49
- fleksibilnost. S obzirom da se ne radi o potpuno automatiziranom procesu lakše ga je
prilagođavati promjenama a vrijeme pripreme je kraće
- mogućnost izrade većeg broja različitih opruga
- isplativost izrade manjih serija opruga što se temelji na kraćem vremenu pripreme stroja
Nedostatci
- ručna dorada nije eliminirana, djelomično ostaje, bar u vidu kontrole
- brzina izrade može biti veća
- produktivnost ovisi djelomično i o ljudskom faktoru
- kvaliteta strojeva je u nižem rangu
4.2. Odabir rješenja
Činjenice o potrebama proizvodnje opruga u POD-u:
- opseg poslovanja od okvirno 300 000 opruga godišnje, od čega se trećina odnosi na
dvokrake i jednokrake
- veliki broj različitih pozicija, što znači i češće izmjene na stojevima
Na osnovu tih činjenica možemo zaključiti da je poduzeću potreban proizvodni proces
sljedećih karakteristika:
- fleksibilan proizvodni proces, prilagodljiv na promjene količina i vrsta opruga koje se
izrađuju
- proces koji omogućava izradu većeg broja različitih opruga
- primjeren za manje količine od par stotina do nekoliko tisuća opruga
Rješenje leži u objedinjavanju faza procesa na jednom radnom mjestu. Eliminirala bi se
potreba za međufaznim transportom poluproizvoda. Stroj bi imao namjenu za točno određene
pozicije, što bi usmjerilo rad stroja u pravcu bolje specializacije i iskorištenosti stroja.
Vrijeme priprema bi isto tako bilo kraće. Znanja i iskustva postojećeg kadra se mogu
iskoristiti uz nadopunu računalnog znanja. Proces izrade ne bi, krajem radnog vremena,
završavao u polufazama, nego bi se opruga izradila u cijelosti, što uvelike doprinosi procesu
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
50
kontrole. Isto tako je računalno programiran. Primjer takvog udruživanja operacija uz
računalnu povezanost i kontrolu je na sljedećoj stranici.
Slika 4.1
Jedinica za ravnanje i izradu pripravka
Slika 4.2.
Jedinica za motanje
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
51
4.3. Nova kalkulacija
Istraživanjem i analizom procesa izrade opruga došli smo do zaključka da procesi ručne
dorade opruga predstavljaju veliki trošak poduzeću. U procesu izrade, oduzimaju najviše
vremena. Posljedično, razrađen je predložak, kojim bi kvaliteta procesa izrade eliminirala
ručnu doradu i skratila vrijeme izrade. Isto tako bi se priprema strojeva smanjila zbog manjeg
broja strojeva.
Tehnološtki proces je teško pretpostaviti unaprijed sa potpunom sigurnošću. Ipak, u nastavku
je pripremljena kalkulacija procesa, kao pretpostavka, za novo tehnološko postrojenje.
Možemo uočiti sljedeće:
Vrijeme izrade jedne opruge iznosi 2,2111 minuta. U usporedbi sa dosadašnjim stanjem, koje
iznosi 5,2721, očita je drastična razlika u uštedi vremena izrade koja iznosi 58,06%. Dakle,
možemo zaključiti da će se implementiranjem ovog tehnološkog rješenja vrijeme skratiti za
dvostruko.
Na troškovnoj strani se isto tako može uočiti drastična ušteda promjenom tehnologije izrade,
koja bi iznosila 11,3536 kuna po komadu. Do sada taj trošak iznosi 14,229 kuna po komadu.
Pad troškova izrade iznosi  2.8754 kune po komadu, odnosno 20,208%.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
52
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
53
4.4. Prag pokrića
Pri definiranju praga pokrića, odnosno isplativosti investicije, potrebno je napomenuti
sljedeće činjenice:
- troškovna i vremenska analiza procesa temelji na jednoj poziciji, dok će novo proizvodno
postrojenje obuhvaćati veći broj srodnih pozicija
- izračun dobiti isto se tako temelji na prosjeku 37 sličnih pozicija za koje smatramo da bi se
mogle izrađivati novim tehnološkim postupkom
- izračun dobiti novom tehnologijom temelji se na novoj kalkulaciji za oprugu SIP WO4 stari
tip. Iako će novi proizvodni proces uključivati veći broj operacija, one su međusobno srodne
i analizirana opruga predstavlja vjerodostojan temelj za proračun.
Ukupni promet, koji temelji na 37 pozicija, za 2010. godinu iznosi 1 680 914,31 HRK.
Od čega se 1 321 644,13 HRK odnosilo na troškove. To ostavlja 359 270,18 HRK bruto
dobiti, koja može biti investirana u razvoj. Ako investiranjem u nove tehnologije dosegnemo
predviđene učinke i time smanjimo troškove proizvodnje za 20%, što se temelji na novoj
kalkulaciji, zaključujemo da bi se u tim okvirima dobit povečala sa postojećih 359 270,18
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
54
HRK na 623 599 HRK. To je podatak koji opravdava investiciju s obzirom da postrojenje za
poluautomatizaciju procesa, na osnovi ponude, košta približno 650 000 HRK.
Prilikom investiranja u nove tehnologije treba očekivati da taj stroj neće biti u funkciji neko
vrijeme zbog njegove pripreme i prilagodbe. Zato prilikom izrade prikaza praga pokrića je
pretpostavljeno da stroj prvih šest mjeseci neće biti u funkciji i taj podatak je uključen u
prikaz.
Prag pokrića nam pokazuje da se investicija u nove tehnologije isplati nakon trinaest mjeseci
od puštanja u rad. Ako tome pridodamo šest mjeseci pripreme, dosegnemo prag pokrića
krajem druge godine, računajući od trenutka kupnje stroja.
Prag pokrića
-420000
-280000
-140000
0
140000
280000
420000
560000
700000
Prikaz bruto dobiti u HRK
2012
2013
2014
Godine
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
55
5. PLASMAN PROIZVODA I STANJE NA TRŽIŠTU
Ovim poglavljem želim prikazati osnovne enokomske parametre vezane uz način plasmana i
karakteristike tržišta koje smatram da su relevantni za trenutno stanje poduzeća i njegovu
blisku budućnost a temelje se na mojim osobnim iskustvima kroz rad u proizvodnji,
poslovnim putovanjima i sajmovima.
5.1. Prodaja opruga
Prodaja opruga se može u količini i vrijednost prezentirati u omjeru 60:40. Što znači da 60%
prodaje opruga odlazi za prvu ugradnju dok je 40% proizvodnje za potrebe tržišta rezervnih
dijelova.
Postoji nekoliko načina plasmana proizvoda  koja ovise o vrsti kupca, a to su sljedeći:
1. Osnovna prodaja se odnosi na proizvodna poduzeća, srednji i veliki sistemi sa kojima
surađujemo već dugi niz godina. Za njih radimo kao dobavljači - kooperanti za prvu
ugradnju u strojeve i opremu koju oni proizvode kao konačan proizvod za krajnjeg kupca.
To je već ustaljena prodaja naših poluproizvoda, dobro poznata glede na zahtjeve kupca po
pitanju kvalitete, količina i rokova isporuke. Ako nema poremaćaja na tržištu odnosno
vajskih faktora takvi kupci su stabilni a suradnja s njima dugoročna.
Krajem kalendarske godine dobijamo u pisanom obliku okvirni plan potreba za sljedeću
godinu po kvartalima. Ovisno o situaciji na tržištu, moguće su korekcije plana koje se
dogovaraju i potvrđuju tokom godine također u pisanom ili elektronskom obliku.
Sa svakim kupcem, ovisno o specifičnosti proizvodnje, definira se pismeno protokol o
ispitivanju. Za svaku isporuku prilaže se tražena tehnična dokumentacija vezana za protokol
koja sadržava:
• Atest za repromaterijal
• Mjerna lista
• Rezultati ispitivanja
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
56
Uz tehničku dokumentaciju slijedi i dokumentacija koja je potrebna za evidenciju u
računovostvu. To su fakture, otpremnice, izvozne deklaracije sa proijeklom robe.
Na toj dokumentaciji su zadovoljeni ne samo zahtjevi za evidenciju računovodstva, nego i
pravna regulativa u slučaju spora.
Za nove kupce, nakon prihvaćene ponude od strane kupca, rade se uzorci za ispitivanje,
također sa svom pripadajućom tehničkom dokumentacijom. Kad dobijemo potvrđeno, da
uzorci odgovaraju, na temelju narudžbe se radi probna serija koja se također ispituje, a tek
nakon toga slijede narudžbe sa potrebnim količinama. Sa naše strane uvijek slijedi pisana
potvrda narudžbe kako ne bi došlo dalje do nesporazuma.
2. Drugi dio prodaje odnosi se na postojeću prodajnu i servisnu mrežu koju smo postupno
izgradili, preko koje prodajemo iste te proizvode koje radimo za prvu ugradnju. Prodajemo
ih trgovčkim kućama i servisnim radionama kao rezervne dijelove za strojeve i opremu. Taj
dio prodaje odnosi se na tržište Hrvatske i područje bivše Jugoslavije i Austriju.
Sa trgovačkim kućama se posluje na temelju ugovora koji se sklapaju početkom kalendarske
godine. Ugovor sadržava plan sa definiranim količinama, cijenama, rabatima, uvjetima
plaćanja i osiguranja plaćanja.
Svi elemeti koji su potrebni u slučaju nekakvog spora vezano za zakonodavstvo navedeni su u
ugovoru.
3. Postoji i vrlo malo dio proizvodnje, to je proizvodnja opruga po uzorku ili crtežu, ali u vrlo
malim količinama i to se pojavljuje od slučaja do slučaja.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
57
5.2. Analiza tržišta
Tržišta koja predstavljaju prijetnju su sljedeća:
• Indija, Kina; zbog rapidnog razvoja i poticanja proizvodnje
• Austrija, Njemačka; zbog vrlo visokog stupnja znanja i modernih tehnologija
• Italija; zbog blizine proizvodnih subjekata na nekom području, koji se međusobno
nadopunjuju a pojedinačno usko specializiraju
Svima im je zajedničko jedno: pozicionirana su na tržištima koja karakterizira viši stupanj
gospodarske aktivnosi i povoljnija investicijska i financijska klima.
5.3. Analiza konkurencije
Profil poduzeća koja predstavljaju prijetnju i potencijalna su konkurencija:
• usko specializirana poduzeća
• poduzeća sa boljom tehnologijom i kontrolom procesa
• poduzeća sa jeftinom radnom snagom
• poduzeća u boljim gospodarskim uvijetima koja potiču rasti i razvoj
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
58
5.4. SWOT analiza
SWOT analiza prikazuje snage, slabosti, prilike i prijetnje poduzeća. Iz tabele možemo
zaključiti da poduzeće ima potencijala i mogućnosti rasta i razvoja u budućnosti. Jedina
prepreka koja koči vuče korjene iz gospodarsko - političnog stanja u državi.
Stregnths (snage)
• fleksibilna proizvodnja
• povoljna radna snaga
• dugogodišnja tradicija
• iskustvo u problematici izrade
• obiteljsko poduzeće
Weakneses (slabosti)
• zastarjela tehnologija
• neefikasna organizacija
• znanje
Opportunities (prilike)
• usmjerenost u proizvodnju rezervnih
dijelova
• usmjerenost na dobavljače
poljoprivredne mehanizacije
• širenje na tržišta u razvoju,
primjerice Morroco
Threats (prijetnje)
• nepovoljni tržišni uvijeti u državi
• gosodarstvo u stagnaciji
• konkurencija koja u boljim uvijetima
brže napreduje
• skupo financiranje
Približavanjem Hrvatske pristupu Evropskoj uniji tržišni uvijeti će se mijenjati, približavati
uvijetima zdravog kapitalizma. A to je upravo ono što je poduzeću potrebno, s obzirom da je
to ciljano tržište na kojem je poduzeće prisutno već dugi niz godina i ima pozitivan image koji
temelji na obiteljskoj tradiciji. Poduzeće je danas u gospodarskim okolnostima koje nimalo ne
stimuliraju proizvodnju ili izvoz a uz to je i trošak financiranja dvostruko veći od razine u EU.
Time bi uvjeti rada i razvoja bili na sličnoj razini kao i u konkurentnim poduzećima u EU.
Osim toga, u razvijenim državama se stimulira investiranje dobiti poduzeća u razvoj i kao
takvo je neoporezivo, što nije slučaj u okolnostima Republike Hrvatske.
Taj prelazak i transformaciju tržišta je nužno popratiti investiranjem u tehnologiju, znanje te
traženje novih kupaca.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
59
5.5. Komparativne prednosti proizvodnog odjela poduzeća POD d.o.o.
Proizvodnja je u proteklih 40 godina investirala maksimalo u okvirima svojih mogućnosti. I
opet gledajući na stupanj razvoja tehnologije, spada u srednje razvijena poduzeća. Većina
razloga leži u nepovoljnim gospodarskim i tržišnim uvijetima u kojima se poduzeće nalazi od
trenutaka ustanovljenja. Ta činjenica rezultira još nezahvalnijom tržišnom utakmicom u
usporedbi sa bilo kojom potencialnom konkurencijom.
Iako su uvjeti rada loši i trenutno bez naznaka poboljšanja, postoje kanali kroz koje se
poduzeće može razvijati a temelje se na njenim komparativnim prednostima.
Komparativne prednosti proizvodnje POD d.o.o. - a su sljedeće:
• tradicija izrade opruga i povoljna radna snaga
• izrada opruga za tržište rezervnih dijelova i plasman preko postojeće prodajne mreže
• plasman opruga preko dobavljača poljoprivredne mehanizacije koje POD d.o.o. zastupa na
hrvatskom tržištu
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
60
6. DISKUSIJA
Za ovaj rad sam se odlučio da bih izvršio analizu dosadašnjeg tehnološkog procesa
proizvodnje dvokrakih opruga u poduzeću uz popratnu analizu tržišta sa namjerom da
predložim rješenja za poboljšanja kakvoće opruga i  predložim nova rješenja plasmana.
Proizvodnja Opruga Dežanovac je obiteljsko poduzeće specijalizirano za izradu dvokrakih
opruga namijenjenih za prvu ugradnju u poljoprivredne strojeve. Glavni kupac je SIP

Šempeter iz Slovenije.
Iz analize proizvodnje dvokrakih opruga u poduzeću je vidljivo da od 1971 do 2005. postojao
tehnološki razvoj i povećanje prodaje. U tom periodu ubrzan je razvoj poduzeća, uključena je
i prodaja poljoprivredne mehanizacije i rezervnih dijelova koja je popraćeno uslugom servisa.
Investirano je u CNC tehnologiju i neke pozicije opruga potpuno su automatizirane. Kroz
cijeli period postojanja poduzeća, osnovni proizvod je bio dvokraka opruga pod nazivom SIP
W04 – stari tip. To je bio i razlog sto sam nju uzeo za diplomski rad. Konstatirao sam da je do
detalja razrađen vlastiti način proizvodnje dvokrakih opruga. Moram naglasiti da u literaturi
nisam našao pisanih članaka vezano za proizvodnju opruga. Smatram da je  način izrade
dvokrakih opruga, vlastiti tehnološki izum poduzeća. Ono je dugo godina vladalo na
Jugoslovenskom tržištu kao glavni proizvođač opruga za poljoprivredne strojeve.
Prikazao sam i troškovnu stranu proizvodnje dvokrake opruge  SIP W04 – stari tip. Prva
cijena temelji se na potrošenom materijalu i utrošenom radu, a druga cijena uključuje i trošak
uprave. Analiza je pokazala da svake pojedina od sedam faza košta poduzeće manje od jedne
kune. Istraživanje je pokazalo da ručna obrada predstavlja najveći trošak u procesu izrade
dvokrake opruge SIP W04 – stari tip.
Prodaja je bila usmjerena uglavnom prema jednom kupcu. Ta filozofija pokazala se
pogrešnom. Raspadom Jugoslavije, smanjilo se tržište i potreba za poljoprivrednim strojevima
u koja se ugrađivala oprugu.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
61
Od 2005 nisu uvođena nova tehnološka rješenja i nije oformljen kvalitetan prodajni tim zbog
gospodarskih uvijeta jer se puno energije trošilo na održavanju poduzeća, što je značilo da se
dvokrake opruge sve teže prilagođavaju kvalitetom i cijenom na svjetskom tržištu. Iz tog
razloga i sa zastarjelom tehnologijom nastao je problem konkurentnosti na svjetskom tržištu.
Današnja proizvodnja dvokrakih opruga u svijetu uglavnom je automatizirana i računalno
programirana, novi CNC strojevi stalno ubrzavaju proizvodnju i povećavaju kakvoću opruga.
Skorim ulaskom Hrvatske u Europsku uniju, poduzeće čeka i veća konkurencija. To je i
izazov za poduzeće, jer se nudi otvoreno tržište cijele Europe. Sa druge strane, ulaskom
Hrvatske u Europsku uniju, doći će do promjena u gospodarskom i bankarskom sustavu što bi
svakako djelovalo pozitivno na poduzeće.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
62
7. ZAKLJUČAK
Proizvodnja dvokrake opruge SIP W04 u Poduzeću Dežanovac ima tradiciju od 40 godina.
Linija proizvodnje je definirana, opruge se izrađuju u sedam faza. Opruga kao konačni
proizvod zadovoljava tržišnim potrebama i nema značajnih reklamacija na njihovu kakvoću.
Tijekom istraživanja uočio sam određene slabosti u tehnološkom procesu i nedostatke u
prezentaciji na globalnom tržištu.
Mišljenja sam da je sa  strane poduzeća potrebno je napraviti slijedeće:
1. Smanjiti ili izbaciti ručnu doradu na ovakav način, odnosno smanjiti ljudski faktor.
Ručna dorada je najskuplja i vremenski najdugotrajnija faza u proizvodnji dvokrakih
opruga SIP W04 – stari tip.
2. Eliminirati nedostatak u prvoj fazi, odnosno pri ravnanju žice. U toj fazi javljaju se
minimalna odstupanja koja zbog nelinearnih karakteristika procesa u svakoj slijedećoj
fazi dolaze više do izražaja. Rješenje bi bilo u poluautomatizaciji procesa i mogućnost
izrade opruga CNC  tehnologijom. Polu automatizacija procesa objedinila bi većinu
faza na jednom mjestu što bi smanjilo ručnu doradu i povećala produktivnost rada.
CNC tehnologijom, ručna dorada bi se maksimalno smanjila ili eliminirala, smanjilo
bi se vrijeme izrade i  povećala bi se efikasnost. Ovom tehnologijom smanjio bi se i
broj fizičkih radnika, a povećala potreba za educiranim kadrom.
Nakon svih analiza mogu preporučiti slijedeće: kod izrade manjih ili srednje velikih serija,
sasvim je dobra postojeća tehnologija uz preporuku za poboljšanje u pojedinim fazama. Ako
se poduzeće orijentira i dobije velike serije, tada je opravdana investicija u CNC tehnologiju.
Ono što se pokazalo kao slabost, je ujedno i prednost, a to je, ipak ostaviti mogućnost za
izradu manjih serija, jer onaje uvijek potrebna, ali ima svoju cijenu i unikatna je.
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
63
Literatura
[1]    Wikipedia: Spring device. Dostopno na: http://en.wikipedia.org/wiki/Spring_(device)
[2] Tehnički fakultet Rijeka: http://www.riteh.uniri.hr/zav_katd_sluz/zav_teh_meh/katedre/
cvr_kon/Pages/osoblje_files/Turkalj/NOC_I_Opruge_NOC_II_Pogl_06.pdf
[3]    Dr. Miran Brezočnik: Zapiski predavanj
[4]    Dr. Anton Hauc: Projektni management, Ljubljana 2007
[5]    Karl - Heinz Decker: Elementi Strojeva, Wien 1975
[6]    Bojan Kraut: Strojarski priručnik
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
64
Prilog 1:    Dokumentacija vezana na prodaju opruga
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
65
Plan za sljedeću godinu:
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
66
Atest repromateriala:
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
67
Mjerna lista:
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
68
Rezultati ispitivanja:
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
69
Faktura:
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
70
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
71
Optremnica:
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
72
Izvozna deklaracija sa porijeklom robe:
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
73
Univerza v Mariboru – Fakulteta za strojništvo

Diplomsko delo
74


Tarife u funkciji uspješnosti poslovanja pomorskih brodara

Zelenika, Ratko;Zanne, Marina;Twrdy, Elen

Skip to content
ISSN 0469-6255, E-ISSN 1848-6320, DOI 10.17818/NM
Facebook page opens in new windowX page opens in new window
Naše more
Znanstveni časopis za more i pomorstvo
[image]
•  HOME
•  ABOUT US
○  EDITOR IN CHIEF
○  EDITORIAL BOARD
○  IMPRESSUM
○  ABSTRACTING AND INDEXING
○  AIMS & SCOPE
○  HISTORY OF JOURNAL
○  CLIENTS AND DONORS
○  SUBSCRIPTION
○  CONTACT
•  ARCHIVE
○  2024
■  Vol. 71 No. 1
○  2023
■  Vol. 70 No. 4
■  Vol. 70 No. 3 Special issue
■  Vol. 70 No. 2
■  Vol. 70 No. 1
■  List of reviewers in 2023
○  2022
■  Vol. 69 No. 3
■  Vol. 69 No. 2
■  Vol. 69 No. 1
■  List of reviewers in 2022
○  2021
■  Vol. 68 No. 3 Supplement
■  Vol. 68 No. 3
■  Vol. 68 No. 2
■  Vol. 68 No. 1
■  List of reviewers in 2021
○  2020
■  Vol. 67 No. 3 Supplement
■  Vol. 67 No. 3
■  Vol. 67 No. 2
■  Vol. 67 No. 1
■  List of reviewers in 2020
○  2019
■  Vol. 66 No. 3 Supplement
■  Vol. 66 No. 3
■  Vol. 66 No. 2
■  Vol. 66 No. 1
■  List of reviewers in 2019
○  2018
■  Vol. 65 No. 4 Special issue
■  Vol. 65 No. 3
■  Vol. 65 No. 3 Supplement
■  Vol. 65 No. 2
■  Vol. 65 No. 1
○  2017
■  Vol. 64 No. 3 Supplement
■  Vol. 64 No. 3
■  Vol. 64 No. 2 Supplement
■  Vol. 64 No. 2
■  Vol. 64 No. 1 Supplement
■  Vol. 64 No. 1
○  2016
■  Vol. 63 No. 4 Supplement
■  Vol. 63 No. 4
■  Vol. 63 No. 3 Special Issue
■  Vol. 63 No. 2 Supplement
■  Vol. 63 No. 2
■  Vol. 63 No. 1 Supplement
■  Vol. 63 No. 1
○  2015
■  Vol. 62 No. 4 Supplement
■  Vol. 62 No. 4
■  Vol. 62 No. 3 Special Issue
■  Vol. 62 No. 2 Supplement
■  Vol. 62 No. 2
■  Vol. 62 No. 1 Supplement
■  Vol. 62 No. 1
○  2014
■  Vol. 61 No.5-6
■  Vol. 61 No.3-4
■  Vol. 61 No.1-2
○  2013
■  Vol. 60 No.5-6
■  Vol. 60 No.3-4
■  Vol. 60 No.1-2
○  2012
■  Vol. 59 No.5-6
■  Vol. 59 No.3-4
■  Vol. 59 No.1-2
○  2011
■  Vol. 58 No.5-6
■  Vol. 58 No.3-4
■  Vol. 58 No.1-2
○  2010
■  Vol. 57 No.5-6
■  Vol. 57 No.3-4
■  Vol. 57 No.1-2
○  2009
■  Vol. 56 No.5-6
■  Vol. 56 No.3-4
■  Vol. 56 No.1-2
○  2008
■  Vol. 55 No.5-6
■  Vol. 55 No.3-4
■  Vol. 55 No.1-2
○  2007
■  Vol. 54 No.5-6
■  Vol. 54 No.3-4
■  Vol. 54 No.1-2
○  2006
■  Vol. 53 No.5-6
■  Vol. 53 No.3-4
■  Vol. 53 No.1-2
○  2005
■  Vol. 52 No.5-6
■  Vol. 52 No.3-4
■  Vol. 52 No.1-2
○  2004
■  Vol. 51 No.5-6
■  Vol. 51 No.3-4
■  Vol. 51 No.1-2
○  2003
■  Vol. 50 No.5-6
■  Vol. 50 No.3-4
■  Vol. 50 No.1-2
○  1920
■  Vol. 2 No.5
•  PUBLISHING POLICY
○  ETHICAL GUIDELINES
○  JOURNAL OPEN ACCESS STATEMENT
○  EDITORIAL PROCESS
○  LICENSING & COPYRIGHT
○  JOURNAL ARCHIVING POLICY
•  FOR AUTHORS
○  INSTRUCTIONS TO AUTHORS
○  STATEMENT
•  FOR REVIEWERS
○  GUIDELINES FOR REVIEWERS
○  REVIEW FORM
○  REVIEWER RECOGNITION
•  CONFERENCE
○  ABOUT THE CONFERENCE
○  CONFERENCE PROGRAMME
○  CALL FOR PAPERS
○  KEYNOTE SPEAKERS
○  EVENT SCHEDULE
○  KEY DATES
○  CONFERENCE FEES
○  PAYMENT INSTRUCTIONS
○  ORGANIZING COMMITTEE
○  PROGRAMME COMMITTEE
○  INTERNATIONAL SCIENTIFIC COMMITTEE
○  INSTRUCTIONS FOR AUTHORS
○  VENUE, ACCOMMODATION, TRAVEL
○  CONTACT
○  EXHIBITION
○  CONFERENCE PROCEEDINGS
■  NM 2023
■  NM 2021
■  NM 2019
○  BOOK OF ABSTRACT
■  NM 2023
○  GALLERY
■  2023
■  2021
■  2019
 Search
Search:
•  HOME
•  ABOUT US
○  EDITOR IN CHIEF
○  EDITORIAL BOARD
○  IMPRESSUM
○  ABSTRACTING AND INDEXING
○  AIMS & SCOPE
○  HISTORY OF JOURNAL
○  CLIENTS AND DONORS
○  SUBSCRIPTION
○  CONTACT
•  ARCHIVE
○  2024
■  Vol. 71 No. 1
○  2023
■  Vol. 70 No. 4
■  Vol. 70 No. 3 Special issue
■  Vol. 70 No. 2
■  Vol. 70 No. 1
■  List of reviewers in 2023
○  2022
■  Vol. 69 No. 3
■  Vol. 69 No. 2
■  Vol. 69 No. 1
■  List of reviewers in 2022
○  2021
■  Vol. 68 No. 3 Supplement
■  Vol. 68 No. 3
■  Vol. 68 No. 2
■  Vol. 68 No. 1
■  List of reviewers in 2021
○  2020
■  Vol. 67 No. 3 Supplement
■  Vol. 67 No. 3
■  Vol. 67 No. 2
■  Vol. 67 No. 1
■  List of reviewers in 2020
○  2019
■  Vol. 66 No. 3 Supplement
■  Vol. 66 No. 3
■  Vol. 66 No. 2
■  Vol. 66 No. 1
■  List of reviewers in 2019
○  2018
■  Vol. 65 No. 4 Special issue
■  Vol. 65 No. 3
■  Vol. 65 No. 3 Supplement
■  Vol. 65 No. 2
■  Vol. 65 No. 1
○  2017
■  Vol. 64 No. 3 Supplement
■  Vol. 64 No. 3
■  Vol. 64 No. 2 Supplement
■  Vol. 64 No. 2
■  Vol. 64 No. 1 Supplement
■  Vol. 64 No. 1
○  2016
■  Vol. 63 No. 4 Supplement
■  Vol. 63 No. 4
■  Vol. 63 No. 3 Special Issue
■  Vol. 63 No. 2 Supplement
■  Vol. 63 No. 2
■  Vol. 63 No. 1 Supplement
■  Vol. 63 No. 1
○  2015
■  Vol. 62 No. 4 Supplement
■  Vol. 62 No. 4
■  Vol. 62 No. 3 Special Issue
■  Vol. 62 No. 2 Supplement
■  Vol. 62 No. 2
■  Vol. 62 No. 1 Supplement
■  Vol. 62 No. 1
○  2014
■  Vol. 61 No.5-6
■  Vol. 61 No.3-4
■  Vol. 61 No.1-2
○  2013
■  Vol. 60 No.5-6
■  Vol. 60 No.3-4
■  Vol. 60 No.1-2
○  2012
■  Vol. 59 No.5-6
■  Vol. 59 No.3-4
■  Vol. 59 No.1-2
○  2011
■  Vol. 58 No.5-6
■  Vol. 58 No.3-4
■  Vol. 58 No.1-2
○  2010
■  Vol. 57 No.5-6
■  Vol. 57 No.3-4
■  Vol. 57 No.1-2
○  2009
■  Vol. 56 No.5-6
■  Vol. 56 No.3-4
■  Vol. 56 No.1-2
○  2008
■  Vol. 55 No.5-6
■  Vol. 55 No.3-4
■  Vol. 55 No.1-2
○  2007
■  Vol. 54 No.5-6
■  Vol. 54 No.3-4
■  Vol. 54 No.1-2
○  2006
■  Vol. 53 No.5-6
■  Vol. 53 No.3-4
■  Vol. 53 No.1-2
○  2005
■  Vol. 52 No.5-6
■  Vol. 52 No.3-4
■  Vol. 52 No.1-2
○  2004
■  Vol. 51 No.5-6
■  Vol. 51 No.3-4
■  Vol. 51 No.1-2
○  2003
■  Vol. 50 No.5-6
■  Vol. 50 No.3-4
■  Vol. 50 No.1-2
○  1920
■  Vol. 2 No.5
•  PUBLISHING POLICY
○  ETHICAL GUIDELINES
○  JOURNAL OPEN ACCESS STATEMENT
○  EDITORIAL PROCESS
○  LICENSING & COPYRIGHT
○  JOURNAL ARCHIVING POLICY
•  FOR AUTHORS
○  INSTRUCTIONS TO AUTHORS
○  STATEMENT
•  FOR REVIEWERS
○  GUIDELINES FOR REVIEWERS
○  REVIEW FORM
○  REVIEWER RECOGNITION
•  CONFERENCE
○  ABOUT THE CONFERENCE
○  CONFERENCE PROGRAMME
○  CALL FOR PAPERS
○  KEYNOTE SPEAKERS
○  EVENT SCHEDULE
○  KEY DATES
○  CONFERENCE FEES
○  PAYMENT INSTRUCTIONS
○  ORGANIZING COMMITTEE
○  PROGRAMME COMMITTEE
○  INTERNATIONAL SCIENTIFIC COMMITTEE
○  INSTRUCTIONS FOR AUTHORS
○  VENUE, ACCOMMODATION, TRAVEL
○  CONTACT
○  EXHIBITION
○  CONFERENCE PROCEEDINGS
■  NM 2023
■  NM 2021
■  NM 2019
○  BOOK OF ABSTRACT
■  NM 2023
○  GALLERY
■  2023
■  2021
■  2019
 Search:
Oops! That page can’t be found.
It looks like nothing was found at this location. Try using the search
box below:
Developed by University of Dubrovnik
Go to Top