vinski turizam;vino;turist;vinski turist;grad Samobor;vinski turizem;vino;turist;vinski turist;mesto Samobor;info:eu-repo/classification/udc/338.48:634.8(497.521Samobor)(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Lovro Mrkonjić

VINSKI TURIZAM GRADA SAMOBORA
VINSKI TURIZEM MESTA SAMOBORA

Diplomsko delo univerzitetnega študija

Brežice, travanj 2023

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Lovro Mrkonjić

VINSKI TURIZAM  U GRADU SAMOBORU
VINSKI TURIZEM MESTA SAMOBORA

Diplomsko delo univerzitetnega študija

Mentorica: doc. dr. Saša Poljak Istenič

Sumentorica: asist. dr. Vita Petek

Brežice, travanj 2023

IZJAVA O AVTORSTVU ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študenta: Lovro Mrkonjić
Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija
Naslov zaključnega dela: Vinski turizam grada Samobora
Mentorica: doc. dr. Saša Poljak Istenič
Somentorica: asist. dr. Vita Petek

Podpisani študent: Lovro Mrkonjić
•
izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal ob
pomoči mentorice oz. somentorice;
•
izjavljam, da sem pridobil vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v
zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil;
•
na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno
prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja
ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem
seznanjen, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod
pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano
indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega
rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez
predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega
izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za
komercialno uporabo;
•
dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi,
skupaj z objavo zaključnega dela;

Kraj in datum:

Podpis študenta:

__________________
                _____________________________________

IZJAVA O ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE
ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študenta: Lovro Mrkonjić
Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija
Naslov zaključnega dela: Vinski turizam grada Samobora
Mentorica: doc. dr. Saša Poljak Istenič
Somentorica: asist. dr. Vita Petek

Podpisani študent Lovro Mrkonjić
•
izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega
dela, ki sem jo oddal za objavo v DKUM.

Kraj in datum:

Podpis študenta:

__________________
                _____________________________________

ZAHVALA
Najiskrenije se zahvaljujem mentorici doc. dr. Saši Poljak Istenič na svoj pomoći
i smjernicama prilikom pisanja ovog diplomskog rada. Isto tako, puno zahvala
asistentici dr. Viti Petek, koja je zajedničkim snagama s mentoricom sudjelovala
u pregledavanju i smjernicama kako bi ovaj rad bio što kvalitetniji. Hvala Fakulteti
za turizem i mojim prijateljima i obitelji na podršci. Iskreno vam svima
zahvaljujem.

VINSKI TURIZAM GRADA SAMOBORA
U sklopu ovog diplomskog rada proveli smo istraživanje i napravili analizu
trenutne situacije i napretka vinskog turizma u gradu Samoboru u Hrvatskoj. Prvo
smo se upoznali sa samim gradom te ključnim pojmovima ovog istraživanja i
rada, a nakon toga i s trenutnom situacijom vinskog turizma. Nakon toga smo
napravili istraživanje na temelju intervjua s poljoprivrednicima, turističkom
zajednicom i samom gradskom upravom grada Samobora. Kroz istraživanje došli
smo do zaključka kako vinski turizam u gradu Samoboru ne samo da nije dovoljno
razvijen nego je i nedostatno razvijen. Postoji mnogo prostora za napredak, a
sami poljoprivrednici spremni su na suradnju s turističkom zajednicom i Gradom
te čekaju na trenutak kada će napokon moći prikazivati i pokazivati turistima
procese proizvodnje te same autonomne vinske proizvode. U razgovoru s
gradskom upravom došli smo do zaključka kako se u skoroj budućnosti očekuje
veća potražnja za vinskim proizvodima, dok se sadašnja potražnja i interes
odnose na samo deset posto turista koji dolaze. Grad želi pokrenuti razvoj
vinskog turizma u skladu sa zakonskim okvirima i cilj im je pružati kvalitetan
doživljaj i vinski proizvod svakom turistu.
Ključne riječi: vinski turizam, vino, turist, vinski turist, grad Samobor
UDK: 338.48:634.8(497.521Samobor)
WINE TOURISM OF THE CITY SAMOBOR
In the diploma thesis, we analyzed and researched the current state and progress
of wine tourism in the town of Samobor in Croatia. First, we got acquainted with
the city itself and the key concepts of this research and work, and then with the
current situation of wine tourism. Then we did research based on interviews with
the farmers of the city of Samobor, the tourist community and the city
administration of the city of Samobor itself. Through the research, we came to
the conclusion that wine tourism in the city of Samobor is not sufficiently
developed, and not enough. There is a lot of room for improvement, and the
farmers themselves are ready to cooperate with the tourist center and the city
and are waiting to finally be able to exhibit and show tourists the production
processes and the autonomous wine products themselves. In the conversation
with the city administration, we came to the conclusion that in the near future we
can expect a greater demand for wine products, but that now the demand and
interest is only ten percent of the tourists who come. They want to start the
development of wine tourism in the city in accordance with the legal framework,
and their goal is to provide a quality experience and wine product to every tourist.
Key Words: wine tourism, wine, tourist, wine tourist, the city of Samobor
UDK: 338.48:634.8(497.521Samobor)

VINSKI TURIZEM MESTA SAMOBORA
Glavni cilji diplomskega dela so bili zbrati čim več podatkov o vinskem turizmu v
mestu Samobor, analizirati podatke, opraviti intervjuje in na podlagi rezultatov
oblikovati predloge za izboljšanje vinskega turizma v mestu Samobor.
Pred začetkom dela smo sestavili uvod, ki je vključeval opredelitev in opis
problema diplomskega dela, njegove namene in cilje, predpostavke in omejitve
pri pisanju ter predvidene metode pisanja diplomskega dela. V prispevku smo
analizirali in raziskali trenutno stanje in napredek vinskega turizma v mestu
Samobor na Hrvaškem. Prispevek vključuje opredelitve najpomembnejših
pojmov ter metodologijo pisanja in raziskovanja. Raziskali in seznanili smo se z
glavnimi pojmi, kot so vinski turizem, vinski turist in vino. Poglavje o vinskem
turizmu je bilo nujno za seznanitev z glavnimi pojmi vino, vinski turizem ter z
njegovimi pozitivnimi in negativnimi stranmi. Podali smo definicijo vina in
predstavili sorte in vrste ter najbolj znana vina sveta. Nato smo predstavili, katera
hrvaška vina so najbolj zastopana in iz katerih delov Hrvaške prihajajo, posebej
pa še samoborska vina in navade. Najbolj znano samoborsko vino je desertno
vino samoborski bermet, samoborska avtohtona vina pa so graševina,
sauvignon, muškat, renski rizling, chardonnay, rosé in različne penine.
Samoborčani največkrat uživajo vinske izdelke ob praznikih in svečanih
dogodkih, v nekaterih gospodinjstvih pa ob vsakem obroku, a najmanj rdečih vin.
Hrvaška vinska regija je razdeljena na štiri regije: Slavonija in Podonavje,
Dalmacija, Istra in Kvarner ter Bregovita Hrvaška. Predstavili smo tudi mesto
Samobor in ključna dejstva vinskega turizma v mestu, nato pa trenutno stanje
vinskega turizma ter pozitivne in negativne stvari. Opisali smo vse
najpomembnejše manifestacije in dogodke v mestu, samoborske specialitete in
vina. Nekateri izmed vinskih dogodkov v Samoboru so vincekovo, ki ga
praznujejo vsi vinarji, saj se blagoslovi trta za veselo vinsko sezono, dan mesta
Samobor, kjer vinarji predstavijo svoje vinske izdelke, martinje, ko se mlado vino
krsti, razna druženja ter dogodki z degustacijami vin. Poleg vseh omenjenih
dogodkov potekajo še različna izobraževanja in delavnice za krajane in vinarje.
Predstavili smo vinsko cesto mesta Samobor, ki je dolga šestdeset kilometrov,
ob njej pa sta še dve vinski cesti z gostinsko in vinsko ponudbo samoborskih
vinarjev. Kar zadeva promocijo vinarjev iz mesta Samobor, je edini način njihove
skupne promocije na spletni strani samoborske vinske ceste, kjer objavljajo
novice, ponudbo in dogodke, nekateri samoborski vinarji pa se oglašujejo prek
lastne spletne strani ali prek drugih platform in družbenih omrežij na internetu.
Sledil je raziskovalni del, kjer smo kot raziskovalno metodo uporabili
polstandardizirano obliko intervjuja in uspešno izvedli štirinajst intervjujev. Prvih
trinajst intervjujev je bilo z vinarji, torej pridelovalci vinarskih izdelkov, zadnji
intervju pa je bil opravljen z zaposlenimi v mestni upravi in turistični skupnosti
mesta Samobor. Pri analizi intervjujev smo si pomagali z metodo kodiranja in po
analizi intervjujev prišli do ugotovitve, da je vinski turizem v mestu Samobor
premalo razvit. Prostora za izboljšave je veliko, kmetje sami pa so pripravljeni
sodelovati s turistično skupnostjo in mestom ter čakajo, da končno razstavijo in
turistom pokažejo postopke pridelave in same avtonomne vinske izdelke. Paleta

izdelkov in storitev, ki jih ponujamo turistom, je raznolika. Vsak izmed
intervjuvancev ponuja degustacijo kakovostnih domačih samoborskih vin,
nekateri pa nudijo namestitev in lokalne tople in hladne jedi. V pogovoru z mestno
upravo smo prišli do zaključka, da lahko v bližnji prihodnosti pričakujemo večje
povpraševanje po vinskih izdelkih, a da je zdaj povpraševanje in zanimanje le pri
desetih odstotkih turistov. V mestu želijo zagnati razvoj vinskega turizma v skladu
z zakonskimi okviri, njihov cilj pa je zagotoviti kakovostno doživetje in vinski
produkt vsakemu turistu. Menimo, da se bo vinski turizem v mestu Samobor začel
razvijati v naslednjih letih, vendar je treba delati na komunikaciji in združevanju
vinarjev ter na ta način uskladiti mnenja in iniciirati spremembe. Vlagati je treba
tudi v marketing in vsakemu turistu prikazati jasno in razumljivo podobo vinskega
turizma v mestu Samobor in znamenitosti, ki jih mesto ponuja. Potrebno je
oglaševanje na internetu, spodbujanje razvoja in izobraževanje vinarjev. Prav
tako je treba na pravi način spremljati trg in turiste same ter se na ta način
prilagajati željam in potrebam turistov ter v vsakem turistu ustvariti željo po
ponovnem prihodu. Z analizo trenutnega stanja v mestu Samobor in opravljenimi
intervjuji smo prišli do zaključka, da vsi anketiranci, vključno z mestno upravo in
turistično skupnostjo, menijo, da le majhno število turistov, približno 10 %, prihaja
v Samobor izključno zaradi vinski turizem. Po drugi strani pa menijo, da gre za
novo, priljubljeno zvrst turizma, ki zahteva dodatne napore in da je treba narediti
nekaj na področju promocije in dogodkov, povezanih s to vrsto turizma.
Predlogi, ki jih lahko podamo za mestno upravo in turistično skupnost, so:
izboljšati izobraževanje vinarjev s seminarji, konferencami, praksami, izmenjavo
vinarjev z vinarji iz tujine in z drugih destinacij, ki pridelujejo enake ali podobne
sorte, ter vzpostaviti strokovni nadzor, torej zbrati ekipo ljudi, ki se bo ukvarjala s
tržnimi raziskavami, zbiranjem in analiziranjem podatkov in ki bo dala prave
smernice mestu in turistični skupnosti, da bosta lahko skupaj naredila naslednje
korake in zagovarjala svoje kmete in njihove izdelke na poti k izboljšanju.
Priporočamo polletno preverjanje osebnih potreb glede uživanja različnih vrst vin
po starostnih skupinah v mestu in občini ter vrstah turistov. Menimo, da je treba
raziskati starostne skupine vinskih turistov, saj so te različne, želja po
spoznavanju vinskega turizma in okušanju vinskih izdelkov pa je v vsaki starosti
drugačna. Tako lahko poudarimo, da mlajše generacije vinskih turistov obiskujejo
destinacije, ker jim je to zanimivo in se želijo zabavati in doživeti nekaj novega,
medtem ko starejše skupine turistov obiskujejo vinske destinacije zaradi užitka in
spoznavanja proizvodnih procesov in tradicije. Na podlagi pridobljenih podatkov
priporočamo, da vinarji analizirajo in prilagodijo pridelavo vinarskih proizvodov
povpraševanju ter si v skladu s tem zastavijo cilje in določijo, koliko litrov je treba
pridelati, da zadostijo povpraševanju. Ustvariti morajo sistem certificiranja
kakovosti vina in vinarskih proizvodov na način, da bi zbirali podatke o vseh
kmetih in vsako leto organizirali javni natečaj, na katerega bi se lahko prijavili vsi
kmetje in kjer bi svoje pridelke predstavili in prejeli diplomo. za kakovost in uspeh
izdelkov. Poleg tega je sodelovanje s Hrvaškim centrom za kmetijstvo, prehrano
in podeželje namenjeno standardizaciji kakovosti vinskih proizvodov in določitvi
enotnega kriterija za ocenjevanje in pridobivanje čim večjega števila točk za
kakovost in odličnost pridelanega vina. Posodobitev in naložbe v potrebno

mehanizacijo,
tehnologijo
in
infrastrukturo
bo
vodila
do
pridelave
kakovostnejšega vina, hitrejše in cenejše pridelave. Treba je pogosteje
organizirati sejme, prireditve in manifestacije v mestu ter večkrat letno organizirati
dneve odprtih vrat pridelovalcev vina, da jih turisti ob teh dneh obiščejo, se
razgledajo in izvedo vse o sami pridelavi izdelkov in drugih zanimivostih ter na
koncu izdelke tudi okusijo. Združenje vseh kmetov naj zbira mnenja, izkušnje in
ideje za izboljšanje in razvoj vinskega turizma ter zagotavlja finančno in drugo
podporo vinarjem, tudi z oblikovanjem blagovne znamke samoborskih vinskih
proizvodov, ki bi se umeščala na domače in tuje trge. Izdelati je treba spletno
stran, kjer bi se lahko kmetje prijavili in predstavili sebe, svoje posesti, izdelke in
storitve ter kjer bi vsi prebivalci in turisti lahko zapisali ocene, izkušnje in
komentarje. Prek te strani ali družbenih omrežij bi objavljali oglase, ki bi privabljali
turiste iz vse države in sveta. Promocija vinskega turizma, mesta Samobor, vseh
kmetov in samoborskih vinskih pridelkov, storitev in vinskega bogastva bi morala
potekati tudi s pomočjo plakatov, oglasov, tako fizičnih kot digitalnih, preko
različnih sejmov in dogodkov za trženje vinskih proizvodov na različne trge.
Mesto Samobor je mesto, ki ima prevelik potencial, da bi bil vinski turizem na
takšnem nivoju, kot je zdaj. Treba se je bolj angažirati in zbrati strokovno ekipo
ljudi, ki bo z nadzorom in pravilnimi predlogi ustvarila boljšo ponudbo za turiste in
kmetom pomagala pri razvoju in privabljanju turistov. Potrebna je boljša
promocija, boljša medsebojna komunikacija in vključevanje vseh kmetov,
društev, mesta in turistične zveze.
Ključne besede: vinski turizem, vino, turist, vinski turist, mesto Samobor
UDK: 338.48:634.8 (497.521Samobor)

KAZALO
1
UVOD
..........................................................................................................
1
1.1
Definicija i opis problema ......................................................................
2
1.2
Namjena i ciljevi
....................................................................................
4
1.3
Istraživačka pitanja ...............................................................................
4
1.4
Pretpostavke i ograničenja
....................................................................
5
1.5
Previđene metode rada
.........................................................................
5
2
O VINSKOM TURIZMU ...............................................................................
7
2.1
Vino ......................................................................................................
7
2.2.1
Hrvatska vina
..................................................................................
8
2.2.2
Samoborska vina i navike
.............................................................
10
2.2
Vinski turizam .....................................................................................
11
2.3
Vinski turizam u Hrvatskoj
...................................................................
13
2.4
Vinski turist .........................................................................................
16
3
GRAD SAMOBOR
.....................................................................................
19
3.1
Manifestacije i događaji
.......................................................................
20
3.1.1 Vinski događaji u 2021. godini.............................................................
20
3.1.2 Vinski događaji u 2022. godini.............................................................
20
3.2
Vinski poljoprivrednici u gradu Samoboru ...........................................
21
3.3
Vinska cesta grada Samobora i vinska ponuda
...................................
22
3.4
Promocija samoborskih vinara ............................................................
25
4
ISTRAŽIVAČKI DIO...................................................................................
27
4.1
Metodologija istraživačkog djela
..........................................................
27
4.2
Intervju
................................................................................................
27
4.3
Analiza sadržaja i pitanja intervjua ......................................................
28
4.4
Intervjui i analiza provedenih intervjua ................................................
28
4.5
Rezultati istraživanja ...........................................................................
42

5
PRIJEDLOZI ZA DALJNJI RAZVOJ VINSKOG TURIZMA U GRADU
SAMOBORU
....................................................................................................
45
6
ZAKLJUČAK .............................................................................................
47
7
LITERATURA I IZVORI .............................................................................
49
PRILOZI
...........................................................................................................
54

KAZALO SLIKA
Slika 1: Mapa Samoborske vinske ceste
..........................................................
23
Slika 2: Internetska stranica samoborskih vinara i vinske ceste .......................
25

KAZALO TABLICA
Tablica 1: Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u
pogledu vinskog turizma? ................................................................................
29
Tablica 2: Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanjem procesa proizvodnje
i rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
........................................................
32
Tablica 3: Što možete ponuditi turistima?
.........................................................
34
Tablica 4: Na koji način reklamirate svoje proizvode? ......................................
37

1

1 UVOD
Jedna od teorija glasi kako je turizam trenutačno glavni gospodarski fenomen te
pokretačka snaga rasta i razvoja gospodarstva svake zemlje i destinacije. Kako
turizam postaje vodeća svjetska industrija i da je slabo osjetljiv na nestabilnost i
promjene tržišta, razni veliki i mali investitori postepeno ulažu određene količine
novca i očekuju dobit i povrat uloženoga u jako kratkom roku. Kako bi se to
ostvarilo, potrebno je istraživati tržište i uvoditi nove turističke proizvode te
zadovoljiti želje i potrebe svakog turista, pa tako za jedan oblik turističkog
proizvoda, odnosno jedan od oblika turizma je vinski turizam.
U današnje vrijeme svaki turist traži autentičnost i jedinstvenost turističke
destinacije te želi doživjeti nezaboravna iskustva koja će poslije putovanja imati
u sebi i dijeliti s drugima. U vinskom turizmu kao podvrsti gastronomskog turizma
postoje određene skupine turista koji svoje putovanje kreiraju isključivo prema
interesu za znanost o vinu, tzv. enologiji, te učenju o njoj. Tako su turistima su
zanimljive
destinacije
na
kojima
mogu
uživo
doživjeti
kontakt
s
poljoprivrednicima, vinarima, proizvođačima vina i vinarstvom, pa iz tog razloga
biraju i odlaze na destinacije gdje takav kontakt s domaćinima mogu iskusiti, gdje
mogu uživo vidjeti proces proizvodnje vina, od samog sađenja vinove loze, pa da
završnog proizvoda, upoznavati kulturne baštine, dobiti povijesne informacije te
steći kvalitetna iskustva.
U ovom diplomskom radu sam predmet istraživanja jest vinski turizam u gradu
Samoboru. Prikazali smo sve teorijske informacije i bitne čimbenike o vinu,
znanosti o vinu, turizmu i naposljetku samom vinskom turizmu te ih potkrijepiti
primjerima iz grada Samobora. Problem istraživanja ovog diplomskog rada jest
ispitivanje samog vinskog turizma, stoga smo nastojali ocrtati trenutnu sliku
vinskog turizma u gradu Samoboru te smo njegovom ocjenom i novim
prijedlozima željeli potaknuti razvoj takve vrste turizma na razinu koju taj grad
zaslužuje.
Cilj diplomskog rada bio je teorijom i jasnim pregledom vina i vinskog turizma,
podvrstom gastronomskog turizma, prikazati vinski turizam kao važan dio samog
turizma te istaknuti koliko je nužno da se i tu vrstu turizma istražuje, ulaže u nju
te da se održava na potrebnoj razini razvijenosti.
Samu strukturu ovog diplomskog rada podijelili smo u pet sastavnih dijelova. Prvi
dio je uvodni dio, gdje je objašnjen način rada, istraživanja, sam problem
istraživanja i ciljevi. U drugom dijelu rada prikazan je teorijski dio o vinskom
turizmu, znanosti o vinu, poljoprivrednicima, vinarstvu i vinarijama, o turizmu
općenito, turistima i samim vinskim turistima. U trećem dijelu ovog diplomskog
predstavljene su turističke destinacije grada Samobora, trenutna slika i ugled
samog vinskog turizma u gradu te razvijenost gospodarstva, poljoprivrednika i
vinogradarstva u Samoboru. U sljedećem dijelu rada donosimo intervjue koje
smo proveli s ciljanom skupinom bitnom za ovaj rad te analizu tih intervjua. Zadnji
dio ovog rada zaključak je koji proizlazi iz svih ranije navedenih dijelova i same
2

analize, a sadrži i prijedloge za razvoj vinskog turizma u gradu Samoboru te kako
privući turiste i bolje prikazivati vinsku ponudu i sve povezano s vinom.
Za metodu pisanja teorijskog dijela ovog rada izabrana je deskriptivna metoda,
koja će se koristiti za analizu ključnih pojmova. Za istraživanje smo rabili
kvalitativnu metodu, odnosno intervju i analizu intervjua. Naime, koristili smo se
polustandardiziranim oblikom intervjua kako bi se mogli prilagoditi svakom
ispitaniku, a ciljana skupina bili su vinski djelatnici svih sektora, gradska uprava i
sama turistička zajednica grada.
1.1 Definicija i opis problema
Samobor je gradić smješten u sjevernoj Hrvatskoj uz granicu s Republikom
Slovenijom, udaljene svega pet kilometara od centra grada. Nalazi na samom
zapadu Zagrebačke županije te je od  glavnog grada Republike Hrvatske udaljen
dvadesetak kilometara. Spada među najomiljenije i najstarije izletničke
destinacije u državi. Naime, nalazi se na istočnom dijelu Samoborskog gorja te
je jedna trećina njegova područja prekrivena šumom i broji preko 200 kilometara
obilježenih planinarskih staza. Prostire se na tristotinjak četvornih metara te je,
kako navodi Državni zavod za statistiku, 2021. godine u Samoboru bilo popisano
38 270 stanovnika. Samobor je grad povijesni, arhitekatske i kulturne ostavštine,
broji mnoge tradicije i običaje, ali je isto tako, uz sve to, poznat i po gurmanskom
turizmu. Samobor i njegova okolica usko su povezani s poljoprivredom te su u
gradu i okolnim selima aktivni poljoprivrednici koji obrađuju svoju zemlju kako bi
stvorili vinske i slične proizvode koje bi kasnije mogli prezentirani stanovnicima i
turistima. Na službenoj stranici Grada Samobora navodi se deset aktualnih
poljoprivrednih poduzetnika koji se bave proizvodnjom i obradom vinskih
proizvoda. Mnogi ga turisti posjećuju upravo zbog tog oblika turizma, uz želju za
isprobavanjem zaštićenih gurmanskih proizvoda (Samobor.hr, b. d. b;
visitzagrebcounty.hr, b. d).
Vino se smatra poljoprivrednim i prehrambenim proizvodom dobivenim potpunim
ili djelomičnim alkoholnim vrenjem mošta, odnosno grožđa. Vino se temeljem
udjela ubačenog šećera dijeli u nekoliko kategorija, pa tako postoji suho,
polusuho, poluslatko i slatko vino, a sve to ovisi o kvaliteti grožđa, zrelosti plodova
i samoj brizi o plodovima. Isto tako, mogu sadržavati oznaku kvalitetna, vrhunska
i stolna vina. Mišić (2014) navodi kako je najpoznatiji hrvatski desertni vinski
proizvod samoborski bermet. Vinom se smatra svako alkoholno piće dobiveno
fermentacijom prirodnih plodova i šećera u voću ili drugim poljoprivrednim
proizvodima koji sadrže. S druge strane, Alpeza (2008) definira vino kao najstarije
prirodno piće i kao vrlo kompleksan proizvod. Vino sadrži stotinjak različitih
struktura, ali i svojstava. Alkohol i grožđe glavni su sastojci, ali je isto tako svaki
sastojak bitan za konačan okus i rezultat. Zahvaljujući svojem sastavu, ima dobar
učinak na ljudsko zdravlje, a sljedeća važna stavka jest način pripreme i
tehnologija proizvodnje vina. Svaki postupak važan je za konačan rezultat, stoga
treba biti koncentriran i misliti na svaki korak. U postupku dozrijevanja samog
vina neki spojevi jednostavno nestaju, dok se novi stvaraju (Dobravina.hr, 2017;
Lawinsider.com, b. d).
3

Ali, što je to uopće vinski turizam? Charters i Ali-Knight (2002) navode kako
postoje razne definicije tog oblika turizma. Jedna od definicija navodi kako u
vinski turizam spadaju putovanja u svrhu razgledavanja vinarija i vinskog
područja ili regije i njihove veze s načinom života. Sami vinski proizvodi i vinske
regije u današnje su vrijeme velika atrakcija. Getz (2000) u svojoj knjizi vinski
turizam smatra vezom između vinogradarstva i turizma. Kada se određuju
komponente vinskog turizma, možemo reći kako je vinski turizam poljoprivredna
djelatnost, vinogradarstvo i vinarija poljoprivredna su proizvodnja, dok se vino
smatra dijelom gastronomske ponude, a kako navode Petrović i Pivac (2009),
sve je povezano s ruralnim područjem. Druga definicija (Hall et al., 2009) navodi
kako je vinski turizam posjet vinogradima, vinarijama, vinskim festivalima i
vinskim revijama na kojima se mogu iskušati i doživjeti vinski proizvodi i plodovi.
Vinski turizam svakom posjetitelju i turistu pruža doživljaj vinarija, bačvi, raznih
vinskih mirisa, vinograd, „kleti“, podruma i mnoštvo drugoga. Vinski turizam
definira također kao sve aktivnosti za turiste dostupne u vinorodnim regijama:
posjet vinskim podrumima, degustacija vina, smještajni kapaciteti, restorani i sve
aktivnosti povezane s vinskim proizvodima i lokalnim tradicijama. Bruwer et al.
(2018) vinskog turista definiraju kao nekoga tko osjeća potrebu da se povezuje s
podrijetlom vinskog proizvoda i posjećuje proizvodnu regiju gdje se vino proizvelo
Gastronomija (Komarec, 2016)  predstavlja priliku za revitalizaciju i diverzifikaciju
turizma, promicanje lokalnog i gospodarskog razvoja pojedine destinacije, s
uključenim mnogim različitim profesionalnim sektorima i donošenjem novih
namjena primarnom sektoru. Vinski turizam tako uključuje želju za upoznavanjem
proizvodnog procesa izrade vina i vinskih proizvoda, upoznavanje tradicije,
povijesti i kulture vina, ali i pogled na regije kroz prizore, ekonomske, socijalne i
estetske vrijednosti te kulturne i prirodne elemente. Vino se smatra
prehrambenim proizvodom, a turizam hrane i pića postaje sve više priznat kao
važan dio tržišta kulturnog turizma. Turist traži autentičnost i jedinstveno iskustvo
te upotreba lokalnih proizvoda dovodi do toga da turist poželi pobliže upoznati
kulturu domaćina. Razvoj gastronomskog i vinskog turizma doprinosi
pozicioniranju i prepoznatljivosti turističkog područja, čime se stvara prednost
nad konkurencijom. Kao dio turizma, vinski turizam treba biti dodatan izvor
prihoda svakog ruralnog područja, a možemo ga smatrati i alatom za regionalni
razvoj destinacije u vidu vinskih ruta, cesta i opcija. Povoljni uvjeti za uzgoj
kvalitetne sorte vina su brežuljci i plodna zemlja, čega u Samoboru ima dovoljno
(Komarec, 2016).
Sukladno ponudi vinski turizam možemo podijeliti u četiri glavne skupine. Tako
postoji vinski turizam otvornih vrata, gdje poljoprivrednici i proizvođači vrata
svojih podruma, klijeti i vinarija otvaraju posjetiteljima i turistima i na taj način
reklamiraju svoj proizvode i nude degustacije te zanimljive i poučne priče. Druga
ponuda malo je kompleksnija i poučna, a u sklopu nje se organiziraju poučni
sadržaji poput raznih radionica, šetnji vinogradom i vinskim područjem, razni
tečajevi i slične aktivnosti. Treći tip vinskog turizma sastoji se od velikih projekata
u suradnji s raznim restoranima, muzejima vina i hotelima gdje postoji
organizirani zabavni program za posjetitelje. Zadnja ponuda obuhvaća
organiziranje jednokratnih događaja koji su usredotočeni isključivo na vinske
proizvode, pa se tako organiziraju vinski festivali, sajmovi, gastronomske šetnje i
4

mnoštvo drugih jednokratnih događaja (Thewinelab.eu, b. d.; Unwto.org, b. d.;
Winetourismportugal.com, 2020).
Nadalje, u ovom diplomskom radu istraživali smo, predlagali i ocjenjivali ideje za
daljnji razvoj vinskog turizam grada Samobora. Kako bi ti prijedlozi bili što
kvalitetniji i kako bismo ih uz Turističku zajednicu grada Samobora i sam Grad
Samobor mogli stvarno realizirati, potrebno je istražiti svaku činjenicu i ideju
zasebno. Naime, Samobor je grad koji obuhvaća mnogo manjih općina te
stanovnike koji u svojem posjedu imaju vinograde, bave se proizvodnjom vina i
vinskih proizvoda te smo ih svojim prijedlozima nastojali motivirati na daljnji razvoj
zbog velikog potencijala grada Samobora. Nastojali smo ukazati na sam značaj
vinskog turizma te povijesnih priča u vezi s vinskim turizmom u Samoboru, a
ujedno i motivirati mlade poduzetnike, odnosno poljoprivrednike da ustraju, a one
koji to još nisu, da to i postanu.
1.2
Namjena i ciljevi
Namjena ovog diplomskog rada bila je istražiti, ocijeniti i predlagati rješenja za
razvoj vinskog turizam grada Samobora. Kroz istraživanje, intervjuiranje i
prikupljanje podataka o vinskom turizmu grada Samobora prijedlozima smo htjeli
potaknuti turističku organizaciju i Grad Samobor na razvoj vinskog turizma i
njegovo podizanje na razinu na kojoj bi trebao biti i koja bi odražavala stvarno
stanje lokalnih proizvoda i poduzetnika. Ciljevi ovoga rada bili su:
1. Istražiti i proučiti teoriju o vinskom turizmu i turistima.
2. Prikupiti stvarni prikaz djelatnika u vinskom turizmu grada Samobora.
3. Intervjuirati djelatnike u sektorima vinskog turizma.
4. Analizirati i ocijeniti trenutnu situaciju vinskog turizma grada Samobora.
     5. Sastaviti prijedloge za razvoj vinskog turizma u gradu Samoboru.
1.3
Istraživačka pitanja
Empirički dio ovog istraživanja temeljio se na kvalitativnom istraživanju, odnosno
pregledu izvora i intervjuiranju, a sukladno tomu utemeljena su istraživačka
pitanja:
1. Koliko je vinskih poljoprivrednika i ponuditelja vinskog turizma u Samoboru?
2. Kojim se djelatnostima bave vinogradari i vinari i koje su zanimljive turistima?
3. Koji se vinski proizvodi najbolje prodaju i za koje vinske djelatnosti vlada
najviše zanimanja?
4. Što je po mišljenju vinskih djelatnika potrebno za razvoj vinskoga turizma?
5. Kako biste na ispravan način poboljšali razvoj vinskog turizama?
5

Kroz argumentaciju istraživačkih pitanja došli smo do zaključka o tomu što i kako
moramo istražiti i analizirati kako bi se vinski turizam u Samoboru poboljšao. Kroz
intervjuiranje turističke zajednice i poljoprivrednika te analizu stanja došli smo do
odgovarajućih podataka temelju kojih ćemo sastaviti prijedloge za turističku
zajednicu i gradsku upravu. Prvo nam je bilo bitno da saznamo koliko je
poljoprivrednika u gradu koji su okrenuti isključivo vinskom turizmu i koji su to,
kojim se točno djelatnostima oni bave i koje to djelatnosti privlače najviše turista
te koje vinske proizvode najviše prodaju. Na kraju nam je bilo važno mišljenje
djelatnika o tome kako im se može pomoći pri razvoju i potaknuti njihov rad te
kako ih dovesti na razinu koja im je potrebna, s time da se u Samoboru proizvodi
jedno od hrvatskih svjetski poznatih desertnih vina.
1.4
Pretpostavke i ograničenja
Prilikom istraživanja pretpostavljali smo da ćemo uspjeti intervjuirati dovoljan broj
osoba i da ćemo na temelju njihovih odgovora uspjeti analizirati podatke potrebne
za sastavljanje prijedloga za razvoj vinskog turizma. Pretpostavljali smo da ćemo
imati dovoljno literature i izvora za pisanje rada te da će među intervjuiranim
osobama biti raznih dobnih skupina, od onih starijih s više saznanja, pa sve do
onih mlađih, koji nemaju toliko saznanja zbog loše situacije s vinskim turizmom.
Isto tako, pretpostavljali smo da će se kod ispitanika probuditi želja za znanjem i
prijedlozima za razvoj.
Što se tiče ograničenja s kojima smo se mogli susreti prilikom pisanja ovog rada,
istraživanja i intervjuiranja osoba u vezi s naslovnom temom, to su nepotpuni
odgovori te nemogućnost intervjuiranja djelatnika turističkog sektora ili same
gradske uprave zbog ograničenja s kojima se možemo susreti uslijed trenutne
pandemije.
1.5
Previđene metode rada
Kao sredstvo pri pisanju teorijskog dijela ovog rada koristili smo se deskriptivnom
metodom, koju smo koristili za analizu ključnih pojmova poput pojmova vinski
turizam, turizam, vinski ponuditelji, vinski proizvodi, vinski objekti te ih sve
objedinili za kvalitetnije prijedloge. Osim toga, istražili smo, analizirali i definirali
trenutnu situaciju vinskog turizma u Samoboru. Prilikom istraživanja koristili smo
se kvalitativnom metodom, odnosno intervjuiranjem kako bismo mogli temeljito
istražiti temu te je pomoću odgovora, odnosno intervjua analizirati. Naime,
intervju je razgovor koji dvije osobe ili više njih vodi s unaprijed određenim
ciljevima. Može biti standardiziranog, polustandardiziranog ili otvorenog oblika,
odnosno uz korištenje upitnika ili s otvornim pitanjima, a mi ćemo koristiti
polustandardizirani oblik kako bismo što podrobnije mogli istražiti temu i
prilagoditi pitanja svakom djelatniku. Ciljanu skupinu za istraživanje čine vinski
djelatnici svih sektora jer smatramo da je vrlo bitno ispitati trenutnu situaciju i
poslušati njihove prijedloge, a cilj je bio intervjuirati desetak osoba. Za pisanje
empiričkog dijela ovoga rada bilo je potrebno istražiti trenutnu situaciju te je
analizirati pomoću intervjuiranja domaćih djelatnika u sektoru vinske
poljoprivrede i turizma grada Samobora kako bi se na što bolji način moglo
prikupiti dovoljno potrebnih podataka. Kako bi se na što bolji način moglo prikupiti
6

dovoljno potrebnih podataka za analiziranje trenutne situacije u vinskom turizmu
u gradu Samoboru, a što smo na kraju i uspjeli Temeljem analize i ocjene
intervjuiranih osoba, odnosno djelatnika došli smo do zaključka što treba
poboljšati i na čemu treba poraditi. Nakon toga smo gradskoj upravi predložili
realne prijedloge za razvoj vinskog turizma koji bi se u budućnosti mogli realizirati
(Lzmk.hr, 2012).

7

2 O VINSKOM TURIZMU
Ovo poglavlje bitno je za cjelokupan diplomski rad kako bismo se na samom
početku upoznali s bitnim činjenicama o vinu, vinskom turizmu i turistima te na
taj način zaključili i analizirali što je potrebno predložiti za daljnji razvoj vinskog
turizma u gradu Samoboru. Nastavno na to, u ovom će se poglavlju prikazati
teorijske odrednice vina, vinskog turizma i vinskog turista te sve pozitivne i
negativne strane te vrste turizma bitne za daljnje promišljanje, smjernice i
postupanje glede razvoja vinskog turizma u gradu Samoboru.
2.1
Vino
Za početak, vino je vrlo bitna sastavnica i temelj vinskog turizma jer bez njegovih
proizvoda i delicija vinski turizam ne bi niti postojao. Stoga, vrlo je bitno kvalitetno
i na pravilan način brinuti o vinu te pružati kvalitetan i vrhunski proizvod. Neke
turiste zanima i sam proces proizvodnje vina, od vinogradarstva do vinarstva i
njegove upotrebe u kulinarstvu. Turisti prilikom posjete vinarijama pokazuju
interes za sam proces uzgoja vinove loze, rezanja i špricanja te proces nakon
berbe, kada se dodaju sastojci i gdje se bobice grožđa prešaju kako bi se došlo
do konačnog proizvoda, odnosno vina. Naime, vino je vrsta alkoholnog pića koje
se proizvodi od fermentiranog soka voća, u ovom slučaju grožđa. U pravilu se od
svakog voća može napraviti vino odnosno sok, ali ako na etiketi piše „vino“, onda
je napravljeno od grožđa. Autohtona vina bitna su i specifična za svaku
destinaciju jer se temeljem njih može vidjeti po kakvim su sortama područja
destinacije poznate (Hall et al., 2009).
Od bijelog grožđa proizvode se bijela vina, a može biti zelene ili žute boje, a neki
plodovi čak i ružičaste. Bijela vina mogu se napraviti čak i od crnog grožđa, kao i
rosé i crno vino. Postoji nekoliko sorti grožđa, a neka od popularnijih svjetskih
bijelih vina su: albariño, chenin blanc, chardonnay, pinot grigio, pinot blanc,
sauvignon blanc i viognier. Najpopularnija svjetska crna grožđa su cabernet
franc, cabernet sauvignon, grenache, merlot, pinot noir, syrah i zinfandel.
Povoljna klima ono je što je vinovoj lozi potrebno kako bi uspjela te ima utjecaj
na agrotehničke mjere gospodarenja vinogradima. Svjetlost i toplina, vjetar i
vlaga bitni su uvjeti za uspješan i isplativ uzgoj grožđa. Utjecaj čimbenika
presudan je za proizvodnju kvalitetnih vina, a nepovoljni klimatski čimbenici mogu
ograničiti proizvodnju grožđa i vina. Tanini potječu iz sjemenki i kožice grožđa i
peteljki, kao i iz drvenih bačvi koje se mogu rabiti za odležavanje vina, a dodaju
se dok vino još fermentira. Tanin u vinima djeluje kao konzervans te se, uz
kiselost, naziva strukturom vina (Britannica.com, b. d. b;  Kruzlicova et al., 2013).
Velik broj vina potječe od jedne vrste vinove loze koja dolazi s Kavkaza i naziva
se Vitis vinifera. Vinskom grožđu potrebna je cijela sezona da sazrije, pa se
plodovi beru i vino proizvodi samo jednom godišnje. Kada vidimo godinu berbe
navedenu na etiketi, riječ  je o godini u kojoj je grožđe ubrano i kada je
proizvedeno vino. Sezona berbe u Europi i SAD-u razdoblje je od kolovoza do
rujna, dok se sezona berbe u Argentini i Australiji odvija u razdoblju od veljače do
travnja. Vino kao alkoholni napitak može se razdijeliti po boji, a može biti crne,
bijele ili ružičaste boje, dok se prema vrsti proizvodnje može razdijeliti na
8

pjenušavo vino, stolno vino, desertno vino i slično. Često se događa da zbog
nepravilne prerade i brige o samom grožđu u procesu proizvodnje vina ono izgubi
svoju kvalitetu, pokvari se, ukiseli, ima nedostataka u okusu ili u boji. Stoga je
vrlo bitno kvalitetno i s velikom razinom koncentracije pristupiti svakom koraku,
od same berbe i brige o grožđu do gotovog proizvoda u boci (Ivandija i Marić,
2010; Hrv.diabetic-center.com, b. d.; Eatingwell.com, 2022; Kruzlicova et al.,
2013).
Vino kao proizvod prvi put se spominje na samom početku razvoja civilizacije, a
prvi pisani dokaz o vinu pojavio se u Kini prije devet tisuća godina, odnosno
sedam tisuća godina prije Krista. U Europi se vino pojavilo nešto kasnije, a prvi
dokazi njegova postojanja u Europi pronađeni su u Gruziji otprilike šest tisuća
godina prije Krista. Nadalje, pisani dokazi o nekoj vinariji pronađeni su u Armeniji,
a nastala je četiri tisuće i sto godina prije Krista, dok su se u prošlosti Grci aktivno
bavili trgovinom vina, pa i sadnjom vinograda na svojim područjima od Crnog
mora, pa do Španjolske. Rimljani su koristili grožđe koje se sadilo u dolinama
Rajne i Moselle, Dunava, Rone, kao i rijeka Saone, Garonne i Loire. Sama uloga
vina u kršćanstvu puno je pridonijela održavanju industrije nakon pada Rimskog
Carstva, a monaški redovi brinuli su za i razvijali područja na kojima se odvijala
proizvodnja vina u Europi (Britannica.com, b. d. a).
Prije 19. stoljeća malo se znalo o procesu fermentacije ili uzrocima kvarenja. Grci
su vino pohranjivali u zemljane amfore, dok su Rimljani donekle produžili život
svojim vinima poboljšanom hrastovom bačvarom, ali su obje civilizacije vjerojatno
popile gotovo sva svoja vina u roku od godine dana od berbe i kvarenja koje su
prikrivali dodavanjem aroma poput meda, začinskog bilja, sira i slane vode.
Drvene bačve ostale su glavne posude za starenje i skladištenje vina sve do 17.
stoljeća, kada su masovna proizvodnja staklenih boca i izum plutenog čepa
omogućili da vina godinama odležavaju u staklenim bocama. Mehanizirane
inovacije u 20. stoljeću uglavnom su pridonijele kontroli kvalitete. Spremnici za
fermentaciju i skladištenje od nehrđajućeg čelika lako se čiste i mogu se hladiti
na precizne temperature, a automatizirani, zatvoreni regali i sustavi filtracije
smanjuju kontakt s bakterijama u zraku. Od 1960-ih korištenje mehaničkih
beračica grožđa i ručnih drobilica grožđa omogućilo je brzu berbu i neposredan
prijenos u fermentacijske spremnike. Bitno je još navesti proces degustacije vina,
gdje kada se otvori butelja vina, turistima i ljudima koji kušaju vino se nudi
pomirisati pluteni čep, te se nakon toga ako im je dobar miris, vino toči u čašu.
Točenje vina se obavlja pod kutom od četrdeset i pet stupnjeva, te nakon toga
slijedi promatranje boje i kušanje vina (Bonduelle.hr, b. d).
2.2.1 Hrvatska vina
Najzastupljenije sorte vina u Hrvatskoj su graševina, rajnski rizling, malvazija i
plavac mali. Plavac mali glavno je hrvatsko crno vino, koje se uglavnom uzgaja
na dalmatinskoj obali. Riječ je o vinu punog tijela s više alkohola i tanina, niže
kiseline, s notama kupine, crne višnje, papra, rogača, suhih smokava i začina.
Plavac mali najčešće se proizvodi na poluotoku Pelješcu, u južnoj i srednjoj
Dalmaciji. Pošip je vrsta bijelog vina punog sastava i sa suptilnim dodacima
badema, a također dolazi s Pelješca, otoka Hvara i Brača, Paklenih otoka, Korlata
9

i obronaka Biokova. Rajnski rizling sorta je bijelog grožđa i vina koja dolazi s
brdovitih područja u blizini glavnog grada Zagreba i pruža atraktivan miris s
aromama cvijeća, breskve i bagrema. Nadalje, malvazija je bijela sorta grožđa i
nalazi se na samom vrhu sorti vina iz Istre, gdje zauzima više od polovice
trenutnih područja vinograda, dok je na cijelom području Hrvatske na drugom
mjestu po zastupljenosti, a može se naći u obliku s mirisima i aromama cvijeća i
voća te s gorkastim okusom, dok drugi oblik predstavlja odležana malvazija koja
dozrijeva u drvenim bačvama isključivo od hrastovine ili akacije, zbog čega može
imati vrlo dug životni vijek. Graševina je klasično aromatično bijelo grožđe koje
se počelo proizvoditi još u srednjem vijeku, a danas je popularno u srednjoj
Europi. To je vrsta suhog, svježeg vina s aromama jabuke. Muškat momjanski
sorta je grožđa kod koje do izražaja dolazi specifičnost Istre i količine sunca
kojom je obasjana, a koja je nužna za dobar intenzitet i bogatu aromu okusa u
idealnim omjerima. Ta sorta muškata pruža intenzivan miris muškatnog grožđa i
cvijeća, slatkastog je okusa, a u kombinaciji s kiselinom pruža stvaran osjećaj
slatkoće na nepcima (Klatsky et al., 1997).
Osim toga, neke od slabije zastupljenih vrsta crnih i bijelih vina koje se proizvode
u Hrvatskoj su grk, teran, žlahtina, frankovka, traminac i sauvignon. Grk je suho
bijelo vino s aromom kruške i dinje, a sadrži i začinsko bilje i bijeli papar. Ta sorta
vina autonomni je hrvatski proizvod koji nastaje isključivo na pjeskovitom tlu u
blizini otoka Korčule, a za njega se može reći da je najženstvenije od svih vrsta
jer raste samo u ženskim cvjetovima, pa mora biti zasađeno uz drugu sortu s
kojom će se oprašivati, dok se većina ostalih sorti oprašuje samostalno. Teran je
vrlo popularno istarsko crno vino koje sadrži kvalitetu minerala i željeza tla na
kojem raste, a prilikom konzumacije također se mogu osjetiti arome šumskog
voća. Žlahtina je sorta nježnog, laganog vina ugodna mirisa i ukoliko se drži na
hladnijoj temperaturi, može se smatrati vinom koje jako prija u ljetno doba. Ima
krhku strukturu te je prilikom kupnje važno da navedena berba grožđa bude što
novija, a najviše se proizvodi i sadi na područjima iznad Vrbnika na otoku Krku.
Frankovka je na trećem mjestu grožđa s područja Podunavlja i Slavonije i smatra
se ugroženom sortom. Počela se uzgajati u vrijeme Habsburške Monarhije te
pruža bogatu strukturu crnih bobica grožđa. Traminac je na drugom mjestu
grožđa s područja Podunavlja i Slavonije i smatra se vrlo popularnom sortom, pa
čak i u inozemstvu, poput francuske pokrajine Alzas i u hladnijim mjestima Italije,
gdje ga oni proizvode kao polusuhu ili suhu vrstu vina, dok ga u drugim državama
koriste za desertna vina, a ima specifičan miris cvijeća. Bijeli sauvignon sorta je
bijelog grožđa koja dolazi iz Francuske, pruža vrlo intenzivan miris i osvježavajući
okus, a sadrži arome poput svježe paprike i svježe pokošene livade ili, ako se
kasnije bere, čak i arome cvijeta bazge (Čepo et al., 2022).
Ostalim hrvatskim sortama možemo dodati i sljedeće sorte: merlot, cabernet
sauvignon, sansigot, borgonja, cabernet franc, bijeli sauvignon, plavina, muškat
ottonel, crni pinot, bijeli pinot, sivi pinot, muškat ruža, hrvatica, gegić, syrah,
trojšćina, merlot, zweigelt, rajnski rizling, cabernet sauvignon, silvanac zeleni,
crni pinot, pušipel, kraljevina, portugizac, škrlet, kujundžuša, malvazija
dubrovačka, maraština, prč, vugava, babica, dobričić, darnekuša, lasina,
kadarun, plavina i druge.  Na području oko Samobora postoji više vrsta crnog i
bijelog vina te pjenušca poput sauvignona, muškata, roséa, cuvéea, graševine,
10

zelenog silvanca, sivog pinota, vincesse, frankovke, cabernet sauvignona,
chardonnaya, portugisca, rajnskog rizlinga i bijelog pinota, dok je samoborski
bermet najbolje desertno vino na tom području, ali i u većem dijelu Hrvatske
(Kruzlicova et al, 2013; Špiranec, 2017).
2.2.2 Samoborska vina i navike
Samobor je grad za koji je važno da lokalni ugostiteljski objekti nude lokalno i
domaće vino, vino samoborskog područja. Naime, vinski turisti žele otkrivati
autohtone vinske proizvode, a lokalno stanovništvo također želi na svojem
teritoriju konzumirati domaće proizvode. U Samoboru postoje kušaonice u kojima
se mogu kušati isključivo vinski proizvodi, dok su za sve ostale potrebe i želje tu
ugostiteljski objekti koji će uz vinsku kartu nuditi i ostale gastronomske proizvode.
Naime, vina se konzumiraju u raznim prigodama, na proslavama te uz ručak ili
večeru. Tako neki turisti i gosti desertno vino bermet piju isključivo nakon
konzumiranja hrane, dok drugima više služi opuštanju i uživanju u kvaliteti okusa.
Što se tiče ostalih vinskih sorti, i one se mogu posluživati uz hranu, ali i bez nje,
ovisno o preferencijama te vrsti gostiju i turista. Također, bijelo se vino uvijek
poslužuje hladno, dok crno vino mora biti sobne temperature. Bijelo vino najbolje
je konzumirati uz gotovo sva riblja jela, dok se crno preferira uz mesnate
proizvode i jače začinjena jela (Bonduelle.hr, b. d).
Samoborski proizvođači vina nude razne vrste crnog, bijelog i desertnog vina te
pjenušca poput sljedećih sorti: sivi pinot, vincessa, frankovka, cabernet
sauvignon, chardonnay, sauvignon, muškat, rosé, cuvée, graševina, zeleni
silvanac, portugizac, rajnski rizling, bijeli pinot i, naravno, samoborsko čudo –
bermet. Autohtone vinske vrste grada Samobora su: sauvignon, graševina,
muškat, rajnski rizling, chardonnay, rosé, pjenušava vina i desertno vino bermet,
pa se tako samoborski bermet i muštarda već stoljećima vežu za Samobor.
Bermet kao aperitiv neizostavan je početak slijeda ili piće za opuštanje u
odabranom društvu. Način pripreme razlikuje se od kuće do kuće koja ga
proizvodi, pa tako samoborski bermet varira po slatkoći, a proizvodi se od
crvenog vina i odabranih sastojaka voća i trava (Lončar, 2019).
Već je početkom 20. stoljeća Lang (1915) zabilježilo kako se ljudi koji su odani
vinu nazivaju vinskom braćom, no i kako Samoborci najviše konzumiraju crvena
vina, najviše se prodaju bijela vina, dok najmanje ima crnih vina. Navodi također
kako u nekim domaćinstvima vina moraju biti poslužena uz svaki obrok, a u
drugim domaćinstvima pak samo nedjeljom ili blagdanima i prilikom posjeta
gostiju. Također, Lang tvrdi kako kapljica dobrog vina mnogo vrijedi, da je
siromašan čovjek – osobito  slabiji, stariji čovjek – zadovoljniji ako svaki dan ima
svoju koricu kruha i čašicu vina. Spominje kako je svaki vinar svojevrsni
gospodar, kojemu godi kada mu gosti hvale vino, no da ne voli kada gosti vino
miješaju s vodom jer tada kvare okus vina. Osim toga, za jako se vino kaže da
grije kao žerjavka, za slabo da je kiseliš, a Samoborci mješavinu više vrsta vina
nazivaju bućkurišem (Lang, 1915).
Šijan (1971) navodi da kada samoborski proizvođači vina prodaju svoje vinske
proizvode, cijena mora biti pravedna, a kvaliteta ispravna. Samoborsko se vino
mora posluživati u uobičajenim mjerama posluživanja i točenja, a nikako u
11

vrčevima i bokalima. Također, navodi i kako se 1983. godine u Hrvatskoj, pa tako
i u Samoboru, pojavila bolest vinove loze, odnosno trsna uš, koja je u desetak
godina uništila gotovo sve vinograde. Nakon propadanja vinograda Samoborci
se nisu predali, već su počeli obnavljati svoje vinograde na temelju američkog
primjera, a sam proces obnove trajao je desetak godina (Šijan, 1971).
Nadalje, Kovačić (2005) navodi kako u Samoboru obitelji za blagdane najčešće
konzumiraju tradicionalni vinski proizvod – samoborski bermet. Naime, u svim se
kućanstvima za razne blagdane kao što su Božić i Uskrs te razne prigodne
događaje poput krštenja, svadba, krizma i rođendana konzumiraju tradicionalne
sorte samoborskih vina kao što su rajnski rizling, graševina, muškat i bermet. Isto
tako, većina samoborskih ugostitelja turistima i gostima poslužuje autohtone
sorte domaćih vina te tradicionalni i zaštićeni samoborski bermet, koji se može
naručiti u butelji ili u rinfuzi. Naime, svaki vinski turist prilikom posjeta gradu želi
u ugostiteljskim i smještajnim objektima kušati domaće sorte samoborskih vina
kako bi mogao uživati u autohtonim okusima (Kovačić, 2005).
2.2
Vinski turizam
Počeci akademskog interesa za proučavanje vinskog turizma mogu se smjestiti
u drugu polovicu 1990-ih. Gledište turista koji putuju jer su ljubitelja vina navodi
neupućene da vjeruju da su vino i turizam neizbježno povezani, no to nije
oduvijek slučaj. Možemo govoriti o prvim zapisima vinom motiviranih i
organiziranih putovanja, koja su se od sredine 19. stoljeća nadalje razvijala, što
je povezano s razvojem željeznice te prije svega jačanjem gospodarske moći
građanskog staleža, koji se u mnogočemu ugleda na statusne simbole plemstva
i kao rezultat sve više traži vrhunska vina iz prestižnih vinskih regija. Vino ili
vinorodne regije kao središnji element turističkog doživljaja prilično su suvremena
pojava s nepunom stoljetnom tradicijom. Sustavni počeci razvoja vinskog turizma
mogu se pratiti uglavnom u zemljama Novog svijeta, gdje je turizam vrlo brzo
postao sastavni dio vinarstva, uz proizvodnju vina i vinograda. Usporedno, to je i
bitna razlika spram razvoja vinskog turizma u Europi, koja se nešto više od dva
desetljeća intenzivnije fokusira na povezivanje vinogradarstva i vinarstva s
turizmom (Charters i Ali-Knight, 2002).
Charters i Carlsen (2006) uz pomoć skupine autora definirali su praktički sve bitne
pojmove na području istraživanja vinskog turizma do danas, a moguće je
primijetiti i različite pristupe razumijevanju i razvoju vinskog turizma između
vinskih regija Starog (Mediteran, Europa) i Novog svijeta (Australija, Novi Zeland,
Južna Afrika, Južna Amerika, Kanada i SAD). Također, donose kvalitetan prikaz
rezultata analize znanstvene turističke literature s područja vinskog turizma, na
temelju čega su sistematizirali pet tematskih istraživačkih skupina: kultura i
baština u vinskom turizmu, poduzetništvo u vinskom turizmu, marketing u
vinskom turizmu, ponašanje vinskih turista i sustavi vinskog turizma (Charter i
Carlsen, 2006).
Vinski turizam predstavlja projektiranje složenog sustava koji zahtijeva, između
ostaloga, i razvijenu lokalnu infrastrukturu kao što su vinske turističke ceste i
slično, a posebno je zahtjevna djelatnost na razini pojedinačnih ponuđača jer su
12

predviđena značajna ulaganja te je potrebno turističko-ugostiteljsko umijeće, ali
prije svega želja i volja vinara da postanu dijelom sustava vinskog turizma. Kao
korisni pokazatelji za ocjenu razvoja vinskog turizma uzimaju se u obzir: broj
vinskih podruma, broj zaposlenih u vinskom turizmu, broj i raznolikost
specijaliziranih turističkih proizvoda povezanih s ponudom vinskog turizma,
važnost prodaje i izvoza vina za vinarije, korištenje marketinških komunikacijskih
alata i promidžbenih metoda posjećivanja vinskih podruma, rast prihoda od
vinskog turizma i povezivanje vinogradara i vinara (Bojnec i Korpar, 2005).
Hall et al. (2009) vinski turizam definira kao vrstu gastronomskog turizma čiji je
cilj upoznavanje i uvažavanje svih vrsta vina, dok je Razović (2015) vinski turizam
definirao kao posjet vinogradima, vinarijama, festivalima vina te onda kada turist
pokazuje interes za kušanje vina i upoznavanje vinskih regija, a to su ujedno
njegovi glavni motivacijski čimbenici. Mnoge vinske regije i turističke destinacije
shvatile su da se prednosti vinskog turizma protežu daleko izvan podrumskih
vrata, i to na gotovo sva područja regionalnog gospodarstva te u urbana područja,
koja generiraju većinu vinskih turista. Rute i obilasci turista prilikom posjeta
određenim destinacijama zbog gastronomije i vinskog turizma određeni su jednim
ciljem, a to je da su regije koje obilaze posvećene kušnji te učenju o proizvodnji
vina i vinskih proizvoda. Tako posjećuju regije koje se bave proizvodnjom vina
kako bi na autentičan način otkrili ruralne i kopnene destinacije, njihove vrste vina
i vinovih loza, upoznali se s procesima i samim proizvođačima. S druge strane,
vinarije i vinari otvaraju svoja vrata turistima kako bi se i oni uključili u regionalnu
kulturu te saznali više o vinu i biološkoj raznolikosti te načinu na koji se lokalno
stanovništvo odnosi prema svojoj tradiciji i povijesti. Upoznavanjem i
konzumacijom vinskih i lokalnih proizvoda kod turista se stvara poseban i
nezaboravan autentičan osjećaj (Hall et al., 2009; Razović, 2015).
Cilj turizma, pa tako i svake njegove podvrste, uključujući i vinski turizam, razvoj
je resursa na lokalnim razinama, ali ujedno i očuvanje kulturne baštine i tradicije,
nastojanje da se ne šteti lokalnom stanovništvu te da destinacija postane
ekonomski održiva i razvijenija. Možemo reći kako su sama proizvodnja vinskih
proizvoda i način na koji su poljoprivrednici započeli s proizvodnjom svojih
proizvoda u davnoj prošlosti sastavni dio kulturne baštine ruralnih destinacija, koji
zaslužuje biti viđen, poznat i njegovan. Vinski se turizam počeo prikazivati kao
jedan od atrakcijskih turističkih proizvoda, a potražnja za autentičnosti i
jedinstvenosti takve vrste turizma postoji. Uz sam vinski turizam i vino, turiste
privlače i lokalne delicije, odnosno gastronomska ponuda kroz koju svaki turist
također može nešto naučiti o kulturnoj baštini i običajima određene destinacije.
Osim toga, samo se vino može povezivati s osobinama i okusima određene
destinacije, a zajedno s turističkim aktivnostima stvara se pozitivna i privlačna
slika destinacije. Vino, hrana, turizam i umjetnost zajedno čine temeljne elemente
vinskog turizma te pružaju iskustvo kojemu vinski turisti teže i žele ga doživjeti.
Mnogo je proizvodnih čimbenika koji utječu na istraživanje vinskog turizma. U
trenutnom kontekstu masivnih povećanja u proizvodnji vina, jačanja globalne
konkurencije i niže maloprodajne marže, izravna prodaja hrane i pića
posjetiteljima vinarijama omogućuje značajan izvor prihoda. Mogli bismo reći
kako se iza vrata podruma krije niz studija vinskih putova, vinski festivali i brojna
13

druga događanja te strategije vinskog turizma, koji su definirali pojam vinskog
turizma (Razović, 2015).
Za potrebe vinskog turizma važno je imati tri glavna stupa nužna za
funkcioniranje vinskog turizma. Prvi stup su, dakako, proizvođači vina, odnosno
poljoprivrednici koji turistima nude usluge i vinske proizvode, potom su potrebni
potrošači, to jest turisti i stanovnici koji će konzumirati vinske proizvode i usluge
te na kraju sama turistička zajednica ili organizacija te stručnjaci koji će
kontrolirati potrošnju i razvoj i koji će povezivati poljoprivrednike i turiste kako bi
se kvalitetno i na ispravan način zadovoljila i jedna i druga strana. Također,
potrebno je imati marketinški tim stručnjaka koji će kontrolirati i brinuti o
privlačnosti vinskog turizma na određenoj destinaciji te koji će zahvaljujući
svojem znanju brinuti o turistima, odnosno proizvođačima i potrošačima. Isto
tako, potrebno je imati i ekonomski tim stručnjaka koji će uz kontroliran razvoj
davati određene smjernice kako bi se i ta grana pokazala profitabilnom. Hrvatska
je svake godine među poželjnijim turističkim destinacijama te svoju vinsku
turističku ponudu može iz godine u godinu graditi i širiti zahvaljujući svojim
brojnim vinskim regijama i destinacijama. Naime, prema službenim podacima
Hrvatska trenutno ima 32 000 hektara zemlja s vinogradima, godišnje naraste
oko 236 000 tona grožđa i proizvede se 1 510 000 hektolitara vina, dok otprilike
17 000 proizvođača vina ima dozvolu za prodaju vinskih proizvoda (Dzs.hr, 2021;
Bruwer i Li, 2007).
Vinska regija jednostavno bi se mogla definirati kao specifično vinorodno
područje na kojem raste vinova loza. Nešto složenije shvaćanje ističe identitetski
aspekt regije, koji uz svoje karakteristične elemente uključuje i marketinšku
komponentu. Bruwer i Li (2007) vinske regije definira kao povezane s
percepcijom uvjerenja o određenom zaokruženom vinskom krajoliku, koji je
najčešće cjelovit i višedimenzionalan prostor s interno povezanim prirodnim i
socio-kulturnim komponentama. Također, definirani su sljedeći elementi vinskih
regija: vinogradi, vinski podrumi i ostala infrastruktura, vina, prirodni krajolik,
lokalno stanovništvo i posjetitelji te kulturna baština (Bruwer i Li, 2007).
Identitet vinske regije, odnosno njegov teritorij ključan je za njegov dizajn te
planiranje promidžbe vinske regije, koja se najjasnije izražava u prezentaciji
karakteristika njezina proizvoda, odnosno vina. Remaud i Lockshin (2009) ističu
potencijalni fokus promotivnih aktivnosti, što uključuje naglašavanje tipičnih sorti
grožđa, a time i njihovo geografsko podrijetlo, odnosno imena vinskih regija.
Smatraju da bi u kontekstu razvoja vinskog turizma bilo ključno zabilježiti i
naglasiti one vinske i turističke atrakcije koje bi djelovale kao sredstvo podizanja
regionalne svijesti (Remaud i Lockshin, 2009).
2.3 Vinski turizam u Hrvatskoj
Svake godine Hrvatska je sve popularnija turistička destinacija koja privlači
strane i tuzemne turiste. Turizam je, kako u svijetu tako i u Hrvatskoj, posljednjih
godina među glavnim granama ekonomije te privlači mnoge strane investicije.
Istraživanja u vidu baza podataka o strukturama vinograda u Europskoj uniji
moraju se provoditi svakih pet godina za sve članice s minimalno petsto hektara
14

vinograda. Vinogradarstvo i vinarstvo u Hrvatskoj mogu se prikazati kao strateška
djelatnost od posebnog značaja jer sadnja i obrada vinove loze podrazumijeva i
zaposlenost stanovnika. Vinski su proizvodi odredbama Europske unije svrstani
u hranu, odnosno gastronomski turizam. Osim toga, vinarstvo kod poljoprivredna
grana ima dugu tradiciju, još iz kamenog doba, kada se prvi puta spominje čovjek
koji se bavio vinarstvom. Prisutna je visoka razina proizvodnog znanja i iskustva
koja proizvođačima uz povoljne klimatske prirodne uvjete i tržišnu potražnju daju
poticajne uvjete za napredak i održivi razvoj proizvodnje. Kako Hrvatska nije
velika država i nema velik proizvodni proces vinskih proizvoda poput drugih
stranih država, strani proizvođači vina velika su konkurencija te je razvoj
tehnologije u zaostajanju. Međutim, premda se Hrvatska kao proizvođač vina na
međunarodnom tržištu ne smatra jakom konkurencijom, s godišnjom
proizvodnjom vina koja se mjeri u desetinama milijarda litara Hrvatska si je ipak
osigurala poziciju na međunarodnom tržištu. Budući da hrvatska vina mogu
konkurirati na međunarodnom tržištu, velik broj hrvatskih proizvođača vina odlazi
na razne edukacije i radionice izvan granica države. Nadalje, to također pridonosi
dolasku stranih vinskih turista u posjet vinskim regijama Hrvatske kako bi kušali i
kupili razne vinske proizvode (Sudarić et al., 2020).
U Hrvatskoj postoje četiri vinske regije, a to su: Slavonija i Podunavlje, Dalmacija,
Kvarner i Istra te bregoviti dio Hrvatske. Bregoviti dio Hrvatske ima dugu tradiciju
uzgoja vinove loze, koja se na tom području uzgaja još od doba Rimljana, što se
može potkrijepiti i arheološkim ostacima. Klima na tom području najpogodnija je
za proizvodnju bijelog vina. Naime, bregoviti dio Hrvatske s 20 % sudjeluje u
ukupnom udjelu pokrivenosti Hrvatske vinogradima te se vinova loza i vino
proizvodi na nadmorskim visinama višim od 120 metara, pa sve do 400 metara
nadmorske visine. Ne postoje veliki serijski proizvođači vinskih proizvoda, već je
riječ o vinarima koji imaju obiteljsku proizvodnju i koji vino proizvode u svojim
vinskim podrumima (Vinacroatia.hr, b. d).
U bregoviti dio Hrvatska spada i Samobor, gdje se proizvode vina poput
graševine, rajnskog rizlinga, plavca, muškata, malvazije, roséa i sličnih vrsta.
Naime, svaka vinska regija posebna je po svojim vrstama vina i vinove loze te
svaka pruža svoje autentične kvalitetne sorte vina koje se u drugim regijama ne
mogu tako kvalitetno proizvesti. Nadalje, Samobor je najviše zastupljen bijelim
sortama vina zbog svoje orijentacije, smještenosti, nadmorske visine i tla. U
gradu Samoboru postoji vinska cesta, koja svojom trasom obuhvaća samoborske
vinare i nudi degustaciju samoborskih sorti vina, a prilikom posjeta vinarima i
vinskim podrumima svaki vinski turist može kušati i kupiti vino te naučiti nešto o
vinskim proizvodima i njihovu nastanku. Osim toga, u samom centru grada
nekoliko vinara nudi mogućnost kušanja vinskih proizvoda, što je također jedan
od načina da vinski turist iskusi samoborske sorte vina. Trenutno je vinski turizam
na niskoj razini u gradu Samoboru, ali prostora za razvoj ima jer je riječ o
turističkom gradu. Međutim, vinski turizam u gradu Samoboru nema organiziranih
događanja, osim rijetkih prilika kada vinari na nekim događajima predstavljaju
svoje proizvode. Svaki vinski turisti koji posjeti Samobor sa željom da iskusi
autentične sorte vina prisiljen je sam posjetiti određene vinske podrume, vinare
ili poljoprivrednike. Kada bi se više ulagalo u vinski turizam kao važnu granu
turizma u gradu, a uz ulaganje u poljoprivrednike i organiziralo razne događaje i
15

zanimljive programe, zasigurno bi puno veći broj turista izrazio želju da grad
Samobor posjeti i zbog vinskog turizma, koji postoji i postepeno se otkriva
(Kruzlicova et al., 2013; Vinacroatia.hr, b. d).
Što se tiče samog vinskog turizma u Hrvatskoj, može se reći kako je iz godine u
godinu sve popularniji. Hrvatska ima potencijala za razvoj te vrste turizma iz
razloga što veliku površinu čini ruralno područje, koje dopušta sadnju vinove loze
i proizvodnju raznih sorta vina, što rezultira plasmanom na susjedno
međunarodno, a moguće i svjetsko tržište. Kako bi se privukle određene skupine
vinskih turista, potrebno je stvoriti autentičnost i jedinstvenost vinskih proizvoda
koji će zadovoljiti očekivanja vinskih turista i u njima stvoriti potrebu za ponovnim
dolaskom i kupnjom. Gledano prema Strategiji razvoja održivog turizma do 2030.
godine, u Republici Hrvatskoj ciljevi su poticati razvoj enoloških i gastronomskih
osobitosti jer bi se na taj način doprinijelo ravnomjernom razvoju turizma, a što bi
se postiglo utemeljenjem načela autentičnosti. Strategija navodi kako je
enogastronomija atraktivna grana turizma te da su na međunarodnoj razini hrana
i piće veliki motivi za posjet određenoj destinaciji, stoga postoji veliki potencijal
za planirani razvoj. Također, strateški su ciljevi uravnotežiti turizam u svakoj regiji
i u svakom mjesecu u godini uz očuvanje okoliša, prostora i klime te postati
konkurentni, otporni i inovativni. Prema statističkim podacima iz 2021. godine, u
Hrvatskoj je proizvedeno 800 tisuća hektolitara vina, od čega se 533,63 tisuća
hektolitara vina odnosilo na bijela vina. Nadalje, od ukupno proizvedenih
hektolitara vina 569,37 tisuća hektolitara vina odnosilo se na vina s oznakom
izvornosti koja je zaštićena. U istoj se godini u Hrvatsku uvezlo 259,02 tisuća
hektolitara vina, dok je u 2020./2021. godini ukupna domaća potrošnja iznosila
1.151,60 tisuća hektolitara vina. Što se tiče potrošnje vina po glavi stanovnika u
Hrvatskoj, 2021. godine ona je iznosila 28,03 litre (Dzs.hr, 2021;
Narodnenovine.hr, 2023).
Charters i Carlsen (2006) ističu veliku važnost infrastrukture za potrebe vinske
industrije, a to se odnosi i na komunikacijske alate i informacije, umrežavanje,
inovacije i strategiju. Postoji mnoštvo vinskih podruma s kušaonicama,
adekvatnim pristupom i uređenim okolišem, i to je upravo onaj element
infrastrukture vinskog turizma koji nam prvi pada na pamet. Tu su i vinoteke,
vinski barovi, restorani, konobe, vinarije, muzeji, trgovine s domaćim
proizvodima, umjetničke galerije, autentična događanja i festivali, elementi
kulturne baštine i prirodne vrijednosti, a sve su to, uz lokalno ili regionalno
specifičnu turističku ponudu, ključni elementi za uspostavu i rad cesta vinskog
turizma. Kada pomislimo na vinski turizam, obično je prva asocijacija posjet
vinskim podrumima, koji su u istraživačkom smislu idealno mjesto za promatranje
vinskih turista. Naravno, vinski podrumi nisu i ne mogu biti jedini relevantni za
proučavanje doživljaja vinskih turista, nego cijelo vinorodno područje, odnosno
vinska turistička regija predstavlja okvir za angažman vinskih turista. Međutim,
vinski podrumi temeljno su polazište jer pružaju dobar uvid koji omogućuje
dijagnosticiranje stanja na teren (Charters i Carlsen, 2006).
16

2.4 Vinski turist
Moulton i Lapsley (2001) identificiraju vanjske i unutarnje motivacijske čimbenike
za vinske turiste. Od vanjskih čimbenika, to je identitet vinorodnog kraja sa svim
njegovim karakteristikama, djelatnostima i ponudama. Od unutarnjih čimbenika
ističu se druženje, upoznavanje vina, osobna interakcija vinskog turista i vinara
te usavršavanje i učvršćivanje znanja o vinogradarstvu, vinarstvu i vinu. Osobni
kontakti s vinarima među vinskim turistima izazivaju povećano povjerenje u
vinare i njihova vina. Vinski turisti žele upoznati vinorodne krajolike, očuvanu
prirodu i lokalno stanovništvo. I dok za individualne vinske turiste razlog posjete
vinskom podrumu može biti i samo želja za kupnjom određenog vina, pravi vinski
turisti žele naučiti više o vinu. A tko je vinski turist? Općenito govoreći, prema
rezultatima istraživanja sadrži sljedeće karakteristike: redovit je konzument vina,
spada u dobnu skupinu 30 – 50 godina, muško i žensko, viša i visoka stručna
sprema, srednjih i visokih primanja, s većim društvenim i kulturnim kapitalom te
uglavnom dolazi iz vinorodnih regija (Moulton i Lapsley, 2001; Bojnec i Korpar,
2005).
Da bi uopće postojao smisao vinskog turizma, potrebno je prilagoditi se vinskom
turistu, shvatiti njegov značaj te zadovoljiti njegove želje i potrebe kako bi mu se
pružilo nezaboravno, autentično i pozitivno iskustvo, što je vrlo bitno. Tako svaka
destinacija istražuje tržište i prilagođava se turistu, pa i onom vinskom, kako bi
mogla ispuniti njegova očekivanja, što je ključ za nezaboravan posjet turista
destinaciji. Naime, turisti traže autentično i jedinstveno iskustvo prilikom posjete
određenoj turističkoj destinaciji. Obilaskom područja gdje se uzgaja vinova loza i
organizira konzumacija vina, turisti ulaze u izravan kontakt s kulturom zemlje
domaćina, razmjenjuju iskustava s drugima, upoznaju kulturne aktivnosti,
atraktivnosti i vrijednosti turističkih destinacija. Usto, vinski turisti uglavnom su
potrošači vina (Brown i Getz, 2005).
Galloway et al. (2008) vinskog turista definiraju prema stupnju interesa i znanja
o vinu, a Bruwer i Alant (2009) definiraju ga kao osobu koja se može povezati i s
vinom i s lokacijom gdje se ono proizvodi. No, mnogi drugi znanstvenici navode
kako je vinski turist definiran i segmentiran prema psihografskim i demografskim
kriterijima, koji su bitni za njegovu motivaciju za posjet, a neki od motiva su dob,
razina, obrazovanja, spol, prihod, životni stil, osobnost, stavovi, interesi i
vrijednosti. Charters i Ali-Knight (2002) klasificirali su turiste u četiri skupine:
ljubitelji vina koji imaju veliki interes, zainteresirani za vino, početnici u vinu i oni
koje ne zanima vino, odnosno oni koji su uključeni u grupu, ali nemaju niti
pokazuju interes za vino. Zaključuju da priroda odnosa između članova pojedinih
skupina utječe na segmentaciju temeljenu na motivaciji, a postoje i
sociodemografski učinci grupne interakcije u vinskom turizmu (Galloway et al.,
2008; Bruwer i Alant, 2009; Charters i Ali-Knight, 2002).
U znanstvenoj i stručnoj literaturi Hall i Mitchell (2000) navode četiri tipa vinskog
turista:
17

1. „Profesionalac“: 30 – 45 godina, poznavatelj vina, sposoban procijeniti kvalitetu
vina i razgovarati o svim aspektima vina čak i s iskusnim vinarima. Uvijek ga
zanimaju nove stvari te im je spreman posvetiti puno energije, vremena i novca.
2. „Strastveni početnik“: 25 – 30 godina, voli vino, ali malo zna o njemu,
znatiželjan je i željan eksperimentiranja. Uz pomoć vina sklapa nova prijateljstva
i ostvaruje kontakte, uživa u hrani i istraživanju vinskih regija. Obično putuje s
prijateljima, sa sobom ima vodiče, brošure i karte, volio bi slušati vinske lekcije,
ali ne na profesionalnoj razini.
3. „Druželjubiv“: 40 – 60 godina, imućan, vino ga privlači jer je za njega znanje o
njemu znak društvenog statusa. Ima osnovno znanje o vinu, uglavnom se bavi
vrhunskim vinima, a bitan mu je i izgled vinskih podruma.
4. „Alkoholičar“: 50 – 60 godina, posjećuje vinske podrume, pije i kupuje velike
količine alkohola. Svakodnevno konzumira alkohol u velikim količinama (Hall i
Mitchell, 2000).
Nadalje, studija Nella i Christou (2014) potvrđuje da je smisleno segmentirati
posjetitelje vinarije, koji su na temelju svoje uključenosti u vino podijeljeni u tri
skupine: niska, srednja i visoka razina uključenosti. Također, identificirali su i
četiri druga segmenta: iskustveni, znalci, oni koji minimaliziraju rizik i osjetljivi na
cijene, sa značajnim razlikama u preferencijama prema vinu i psihografskim
karakteristikama. Danner et al. (2020) radili su usporedbu primjera iz ostatka
svijeta sa segmentima australskog vinskog tržišta. Ti autori sugeriraju da postoje
tri stabilna segmenta koncentrirana na domaćem tržištu vina: znalci, društveni
vinopije i osnovne vinopije. Iz druge perspektivne, povezane s pristupom
segmentaciji tržišta vinskog turizma koji se temelji na ograničenjima, Cho et al.
(2017) generirali su pet homogenih podskupina: visoko ograničene, svjestan
troškova i vremena, obiteljsko zajedništvo, nemotiviran i  minimalno ograničen.
Posljedično, došlo je do nekih razlika u identificiranju preferencija i namjera
posjeta vinskim regijama među svim navedenim klasterima (Nella i Christou,
2014; Danner et al., 2020).
Što se tiče same motivacije vinskih turista, možemo reći kako su putovanja
najčešće motivirana uživanjem na destinaciji, obrazovanjem i učenjem o kulturi i
tradiciji te obiteljskim ili poslovnim druženjima. Sa svakim turistom, pa tako i s
vinskim, u paketu dolaze i njegove osobine, kao i njegov odnos prema turizmu i
destinaciji te samo vremensko razdoblje koje će ondje provesti. Svako putovanje
zapravo je ovisno o psihologiji turista, koja se odnosi na upoznavanje novih ljudi,
tradicije i kulture, pa i iskustvo koje će turist steći. Kada je riječ o motivaciji turista,
potreban je tim ljudi koji će istraživanjem tržišta te želja i potreba turista doći do
smjernica oko toga što je potrebno poduzeti kako bi kod turista pobudili motivaciju
i želju za posjet određenoj destinaciji. Tako je potrebno stvoriti jasno definiranu
sliku koja će se turistu servirati i koja će u njemu pobuditi potrebu za dolaskom
na određenu destinaciju. Taj tim stručnjaka potreban je kako bi se zadovoljili push
i pull faktori. Push faktori odnose se na unutarnju motivaciju turista, koja će kod
njega stvoriti želju i potrebu za posjetom destinaciji, odnosno vinskom području,
iskušavanjem vinskih delicija, učenjem o vinskim proizvodima i uživanjem, dok je
pull faktor onaj vanjski faktor koji turista dovodi do same destinacije, odnosno do
18

vinskih proizvoda te stvara pobudu za kupnjom i kušnjom tih proizvoda. Shodno
navedenom, vrlo je bitno da ponuđači zajedno sa stručnjacima temeljito istraže
tipove turista i njihove želje i potrebe kako bi na kvalitetan i ispravan način mogli
zadovoljiti i unutarnje i vanjske faktore i kako bi vinskim turistima mogli pružiti
nezaboravno i autentično iskustvo (Galloway et al., 2008; Yuan et al., 2008).

19

3 GRAD SAMOBOR
Samobor je na istoku omeđen rijekom Savom, na jugu obroncima Rakova Potoka
i Plešivice, na zapadu središnjim Žumberkom i selom Gornja Vas, a na sjeveru
granicom sa Slovenijom. Oko jedne trećine grada Samobora prekriveno je
šumom. U urbanom području nalaze se i brojni prirodni rezervati, od kojih je
najznačajniji Park prirode Žumberak – Samoborsko gorje. Samobor i
Samoborsko gorje imaju oko 200 kilometara označenih planinarskih staza.
Udaljen je svega 20 kilometara od grada Zagreba i 4 kilometra od graničnog
prijelaza Bregana na granici sa Slovenijom. Izgradnjom autoceste Zagreb –
Ljubljana Samobor je postao lako dostižno odredište brojnih turista i planinara.
Grad Samobor dio je Zagrebačke županije (Ott, 1997).
Samobor je šesnaesti grad po veličini u Hrvatskoj i drugi po veličini grad u
Zagrebačkoj županiji. Prema popisu stanovništva iz 2021. godine ima 37 481
stanovnika (Dzs.hr, 2021).
Grad Samobor nalazi se u uskoj kotlini rječice Gradne, između brda Tepec i
Stražnik. Urbana povijest Samobora počinje 1240. godine, kada dobiva status
slobodnog kraljevskog grada. Urbana matrica organičkog karaktera nastala je u
korelaciji sa strukturalnim osobinama prirodnog pejzaža. Očituje se u spletu
prometnica koje se slijevaju na središnji gradski trg formirajući nepravilne inzule,
odnosno blokove i nije se bitno mijenjala od srednjeg vijeka do 19. stoljeća. U 19.
stoljeću počinje transformacija inzula zbog preparcelacije i izgradnje, posebno
oko gradskog trga, gdje zidane katnice formiraju neprekinute nizove
karakterističnih stilova tog vremena. Grad Samobor srednjovjekovni je grad
barokne arhitekture i s obzirom na blizinu glavnog grada Hrvatske vrlo je
popularno turističko odredište za turiste, planinare, bicikliste, gurmane i ostale
(Ott, 1997).
Grad Samobor tako je turistički grad koji uz smještajne objekte i razne atrakcije
nudi svestranu gastronomsku ponudu. U Samoboru postoje samo dva hotela, a
tu su hotel Lavica i Hotel Livadić te hostel Medved. Statistički podaci prikazuju
kako  su u 2020. godini dolasci domaćih turista bili 3136, a stranih 3058. Brojevi
noćenja su iskazana u 11942 domaćih i 8231 stranih. Zatim u 2021. godini dolasci
su prikazani u broju 4205 domaćih i 5552 stranih turiste, te noćenje 13387
domaćih i 14957 stranih turista. Procijenjeni podaci dolaska turista u 2022 godini
su 6000 domaćih i 8000 stranih turista, dok su noćenja procijenjena na 15000
domaćih i 18000 stranih turista. Turistička zajednica grada Samobora postavila
je dugoročne ciljeve da grad postane destinacija za odmor od više dana, povećati
broj dolaska i noćenja turista za 20 %, stvoriti održivi razvoj na destinaciji,
modernizirati gospodarske grane i unaprijediti gospodarske procese vezane za
turizam i podržati razvoj smještajnih i hotelskih ponuda, uz sudjelovanja i prihode
za projekte iz Europskih fondova. Strateški plan do 2025. godine za razvoj
turizma grada Samobora ima definirane ciljeve: modernizacija gospodarskih
grana i unaprjeđenje istih procesa, razvijati visokokvalitetne javne i društvenih
usluga, modernizacija infrastrukture i poboljšanje dostupnosti, očuvati i
valorizacija prostornih resursa i kvalitetno usmjeriti upravljanje razvojem
(Samobor.hr, b. d. c).
20

Što se tiče ostalih smještajnih objekata, postoji velika ponuda apartmana, kuća
za odmor i slično. Samobor ima nekoliko zaštićenih gastronomskih proizvoda.
Osim toga, tijekom cijele godine mogu se iskusiti brojni tradicijski, kulturni,
glazbeni, gurmanski i zabavni događaji i još mnoštvo toga. Najpopularnija
tradicija jest Samoborski fašnik, koji je do sada organiziran 190 puta, dok je grad
poznat po zaštićenoj samoborskoj kremšniti, samoborskoj muštardi, kotlovini,
bermetu, rudarskoj greblici i mnoštvu ostalih delicija. Osim toga, neke od
manifestacija i događaja povezanih s vinom navest ćemo u nastavku ovog
poglavlja (Samobor.hr, b. d. a).
3.1 Manifestacije i događaji
Manifestacije i događaji sastavni su dio ponude svakog turističkog grada, pa tako
i Samobora, a neki od događaja povezanih s vinom i sve vinske radionice,
događaji i posjeti iz 2021. i 2022. godine bit će opisani u nastavku ovog poglavlja.
3.1.1 Vinski događaji u 2021. godini
Vincekovo se slavi na dan svetog Vinka te se obilježava u samoborskim
vinogradima. Vinari i poljoprivrednici tada obilaze svoje vinograde i imanja kako
bi obilježili početak nove sezone proizvodnje vina i vinskih proizvoda, a vinove se
loze blagoslivljaju protiv vremenskih neprilika (Usvc.hr, b. d).
Sljedeći događaj koji se 2021. godine u Samoboru obilježio bio je Dan grada
Samobora, kada su se na glavnom gradskom Trgu kralja Tomislava predstavljali
vinari obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava Sirovica, Fabek, Rubinić te
članovi izletišta Pavlin, koji su nudili degustacije svojih domaćih, pa tako i vinskih
delicija (Usvc.hr, b. d).
Dana 13. studenoga 2022. godine na Malom placu u neposrednoj blizini glavnog
samoborskog trga organizirano je Samoborsko Martinje. Naime, Martinje je
blagdan svetog Martina, koji se u cijeloj Europi slavi uz brojne tradicije i običaje.
Na taj se dan krsti vino, odnosno mošt se pretvara u novo mlado vino. Te godine
Martinje u Samoboru otvorio je predsjednik samoborske udruge vinara, dok je
vino krstio vinski biskup. Taj su se dan okupili mnogi ponuđači vina kako bi
zajedno proslavili blagdan i degustirali mlado vino (Usvc.hr, b. d).
Posljednji događaj iz 2021. godine koji se ticao vinara grada Samobora bila je
deseta obljetnica postojanja samoborske vinogradarske udruge i njihova
novouređena prostora, a tu su obljetnicu slavili na gradskom trgu u Kušaonici
vina Tin, gdje su uživali u različitim domaćim sortama vina samoborskih vinara
(Usvc.hr, b. d).
3.1.2 Vinski događaji u 2022. godini
Kao i u prethodnoj, 2021. godini samoborski vinari u svojim su vinogradima na
dan svetog Vinka slavili Vincekovo, kada je velik broj vinara svoju vinovu lozu
blagoslovio kako bi je zaštitili od loših vremenskih prilika, dok su na Dan grada
Samobora na samoborskom trgu predstavljali svoje proizvode i družili se s
posjetiteljima (Usvc.hr, b. d).
21

Posljednji događaj u 2022. godini bilo je okupljanje u izletištu Pavlin, gdje su se
nakon ubiranja plodova cjelogodišnjeg rada pekli kesteni i degustiralo mlado
samoborsko vino. Razmjenjivala su se iskustva vinske godine i uspjesi u
berbama te se razgovaralo o temama i događajima za Martinje. Martinje je kao i
svake godine uz tradicionalne običaje održano i proslavljeno u blizini
samoborskog trga, gdje se krstio mošt i pretvorio u mlado novogodišnje vino. Uz
sve navedeno organizirani su i drugi događaji, dakako, uz prisutnost vinskih
proizvoda (Usvc.hr, b. d).
3.2 Vinski poljoprivrednici u gradu Samoboru
Neki od registriranih vinskih ponuđača i poljoprivrednika su: Podrum Filipec,
Kušaonica vina Tin, Izletište Sirovica, Izletište Pavlin, Kušaonica vina Tin, OPG
Davor Sirovica, OPG Antun Župančić, OPG Alojz Požgaj, OPG Slavagora, OPG
Vlado Župančić, OPG Devunić, OPG Vinska klet Jaić Krasnik, Izletište „Pri
Braceku”, OPG Vlatko Josip Librić, OPG Dubravka Fabek, OPG Božidar
Franceković, OPG Franjko te Seosko domaćinstvo Oslaković, no postoji još
nekolicina drugih poljoprivrednika do kojih se ne može doći i za koje nema
dostupnih podataka. Neke od popularnijih ponuđača vinskih proizvoda i usluga
predstavit ćemo u nastavku, dok ćemo sve ostale ponuđače koji su uključeni u
vinsku cestu grada predstaviti u sljedećem poglavlju (Usvc.hr, b. d).
Izletište Pavlin nalazi se na Vrhovčaku, na nadmorskoj visini od tristo dvadeset
metara, odakle se pruža pogled na vinograd s oko sedam tisuća trsova. Nudi
uslugu smještaja i kušanje graševine, kraljevine, zelenog silvanca, rizvanca i
portugisca, a tu su i gastronomske delicije poput sira i vrhnja, domaćih salama i
domaćih kuhanih jela (Izletiste-pavlin.com, b. d).
Izletište Sirovica vinarija je koja se temelji na dugoj obiteljskoj tradiciji i nudi
kušanje zelenog silvanca, chardonnaya, rajskog rizlinga, portugisca, ali i
suhomesnate proizvode (Vino-sirovica.hr, b. d).
Podrum Filipec proizvodi najpoznatiji samoborski proizvod – samoborski bermet,
koji se može kušati u skoro svakom ugostiteljskom objektu u Samoboru. Isto tako,
nalazi se u samom centru grada, a nude još i proizvode poput samoborske
muštarde (Bermetfilipec.hr, b. d).
Kušaonica vina Tin također se smjestila u samom centru, na gradskom trgu,
neposredno uz najpoznatiju slastičarnicu koja nudi originalnu samoborsku
kremšnitu. Nude razne sorte domaćih vina, deserte i gastronomske zalogaje
(Usvc.hr, b. d).
Što se tiče obrazovanja vinara, u 2021. godini organizirana je i stručna
demonstracija o tome kako rezati voćke i vinovu lozu, na koju su se vinari mogli
prijaviti i upotpuniti svoje vinarsko znanje te naučiti kako se pravilno brinuti o
vinovoj lozi kako bi ona bila što plodnija (Usvc.hr, b. d).
Osim toga, vinari grada Samobora 26. listopada 2021. godine uz gradsku i
županijsku potporu otputovali su u Varaždinsku i Krapinsko-zagorsku županiju,
gdje su posjetili vinarije Šafran, Kota i Kopjar, gdje su kušali njihova domaća
22

pobjednička vina poput graševine, rajnskog rizlinga, blaiburgera, manzonija,
sauvignona, žutog muškata, portugisca i traminca te na taj način upotpunili svoje
vinarsko znanje i doživjeli nezaboravno iskustvo drugih vinara i vinorodne
destinacije (Usvc.hr, b. d).
Potom je 28. veljače 2022. godine održana radionica kod Masleka. Na radionici
se predstavilo dvanaest etiketa vina i devet vinara s područja Plešivice, na čijem
se primjeru učilo, a obradile su se teme poput tehnološke prerade, fermentacije,
sortimenta, ali i ostale teme usko vezane za vinare, njihove vinograde i djelatnosti
(Usvc.hr, b. d).
Početkom mjeseca svibnja 2022. godine održan je sastanak članova udruge
samoborskih vinara, gdje se govorilo o raznim projektima, o putovanju na otok
Krk i upoznavanju njihovih sorti žlahtine te raspravljalo o tome kako postići da
Samobor bude prepoznatljiv po samoborskoj vincessi (Usvc.hr, b. d).
Sredinom mjeseca svibnja udrugu samoborskih vinari posjetili si vinari iz Ivanić
Grada, koji su s predstavnicima obišli izletište i kušaonicu vina Pavlin, gdje su po
završetku uz samoborsku kotlovinu razmjenjivali svoja vinska iskustva (Usvc.hr,
b. d).
Dana 6. lipnja neki od članova i gostiju udruge Samoborske vinske ceste i vinara
otišli su na stručni posjet na otok Krk, gdje su upoznati s autohtonom i
najpoznatijom vinskom sortom žlahtinom. Ondje su posjetili zadrugu Vrbnik,
smještenu na samoj morskoj obali, te se upoznali s poviješću zadruge, koja
neprekidno posluje od 1904. godine. Uz čuvenu žlahtinu, koja je nastala uz
tehnološka ulaganja i koja je pokretač Vrbnika, predstavljene su im i druge razne
etikete vina poput prošeka, pjenušca Valomet, misnog vina, pjenušca Gospoja i
sličnog. Nakon kušanja vina u kušaonicama i pršuta iz pršutane, ugošćeni su u
konobi Ulikva, a upoznali su se i s poviješću kapele Sv. Duha, muzejom i
franjevačkim samostanom, a za kraj su posjetili izletište Nezrezica, koje pruža
pogled na maslinik s tri tisuće maslina (Usvc.hr, b. d).
Zadnji sastanak se ticao događaja Večeri vina i pjesme, odnosno manifestacije
koja se održala 28. kolovoza, gdje se uz široku ponudu vinskih proizvoda
samoborskih vinara i OPG-ova moglo kušati i samoborski bermet te razne slatke
i slane specijalitete, a sve to uz razne glazbene izvedbe (Usvc.hr, b. d).
3.3 Vinska cesta grada Samobora i vinska ponuda
Trasa Samoborske vinske ceste duga je oko 60 km, prolazi kroz vinorodno
područje grada Samobora, a podijeljena je na dvije vinske ceste, i to (Uscv.hr, b.
d).

23

Slika 1: Mapa Samoborske vinske ceste

Izvor: Uscv.hr, b. d.
Vinska ruta 1: Kreće se s glavnog trga u Samoboru, prolazi Livadićevom i
Obrtničkom ulicom i kroz Stražnik do Vrhovčaka, pa se dalje može prema
Otruševcu i Podvrhu (Vrnjak, Kožlak) do Slanog dola. Glavni krak ove vinske
ceste proteže se kroz područje Samoborske Dubrave i dijelom Gornjeg kraja i
preko Palačnika s izlazom na Rude. Vinska cesta nastavlja preko Ruda,
Braslovja, Prekrižja, prema jugu do Plešivičke vinske ceste, prema istoku kroz
Bukovje, Manju Vas, Cerje, Anindol i završava na glavnom gradskom trgu prije
izlaska na Ulicu Ise Velikanovića i put za Malu Rakovicu.
Vinska ruta 2: Kreće od Male Rakovice, prolazi kroz Veliku Rakovicu i Kladje,
Slavu Goru te se cesta spušta u Gornju Konščicu. Nastavlja se glavnom cestom
od Male Rakovice preko Kladja i Molvica sve do Male Gorice, prolazi ulicom Sv.
Marije Magdalene i zatim se cestom spaja na Kladje. Glavni smjer vinske ceste
prolazi kroz Konščicu i nastavlja preko Sv. Martina i nizvodno preko Konščice do
Galgova. Gornja Konšćica nastavlja se preko Klaka i Kotara te spaja na prvu
vinsku rutu kod Manje Vasi.
Na samom početku Samoborske vinske ceste nalazi se Kušaonica vina Tin,
smještena na Trgu kralja Tomislava, koja nudi kušanje vinskih sorti poput
graševine, chardonnaya, sauvignona, muškata i ostalih domaćih delicija. U
neposrednoj blizini gradskog trga, u Livadićevoj ulici možemo posjetiti Podrum
samoborske vinogradarske udruge, koja pruža kušanje raznih vinskih sorti
samoborskih vinara, dok u Stražničkoj ulici možemo posjetiti Podrum Filipec, koji
nudi kušanje vina poput sivog pinota, frankovke, caberneta, a od hrane se turisti
mogu osladiti hladnim narescima, odnosno suhomesnatim proizvodima, u svojem
kompleksu nude studio-apartman, koji može ugostiti od dvije do tri osobe, te
podrum u koji mogu smjestiti do dvadeset i pet osoba. Kada se iz Stražničke ulice
24

uputimo prema Vrhovačku, dolazimo do seoskog turizma – Izletišta Pavlin, koji
može smjestiti pedesetak osoba u zatvorenom i sedamdesetak osoba na
otvorenom prostoru. Glede vina nude kušanje i kupnju kraljevine, graševine,
zelenog silvanca i samoborskog bermeta, dok se od jela može kušati raca s
mlincima, dnevna topla jela, topla juha ili domaća hladna predjela. Nakon svega
toga, ukoliko su turisti umorni, mogu ostati prespavati jer nude dvije dvokrevetne
sobe i dva dvokrevetna apartmana (Usvc.hr, b. d).
Kada se vinskom cestom uputimo prema Prekrižju, Plešivičkom dolazimo do
obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva Davor Sirovica, koje može zaprimiti
pedesetak turista i ponuditi im vina poput domaćeg rajnskog rizlinga,
chardonnaya, portugisca, graševine i zelenog silvanca, a uz vino nude i topla jela
poput race ispod peke. Osim toga, u neposrednoj se blizini može usput posjetiti i
obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Jaić Krasnik, koje nudi kušanje graševine,
bijelog vincessa i domaćeg kupinovog vina. Kada nastavimo prema Molvicama,
u mjestu Klake možemo posjetiti obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo
Mlinovent d.o.o., koje nude kušnju domaćih vina poput graševine, bijelog
vincessa i zelenog silvanca, nakon čega u Molvicama dolazimo do Kušaonice
Župančić, koja turistima nudi kušanje domaćih vina, najviše bijelih sorti poput
graševine, zelenog silvanca, chardonnaya, žutog muškata, sivog pinota i ostalih
domaćih vina. Usto, turistima nude mogućnost spavanja u tri dvokrevetne sobe i
kušanje domaćih suhomesnatih proizvoda. U susjednom mjestu Maloj Gorici
možemo posjetiti obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Alojz Požgaj, koje nudi
degustaciju domaćih sorti vina poput zelenog silvanca, chardonnaya, graševine i
bijelog pinota te zakusku s domaćim suhomesnatim proizvodima. Na samom
kraju dolazimo do Slavagore, gdje možemo posjetiti obiteljsko poljoprivredno
gospodarstvo koje nudi uslugu smještaja u bungalovu za do deset osoba, kušanje
domaćih vina graševine, portugisca i vincessa, a za jelo patku i puricu s mlincima,
češnjovke, krvavice te razna jela s vrganjima, sve iz domaćeg uzgoja. U Maloj
Rakovici možemo posjetiti obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Župančić, kod
kojeg se može kušati zeleni silvanac, rajnski rizling, samoborski bermet i
plemenitaš bijelo vino (Usvc.hr, b. d).
Uz sve navedeno, postoji još mnoštvo izbora gastronomske ponude koju nude
Izletište Gogo, Krčma Florian i Seosko domaćinstvo Oslaković, kod kojih se mogu
okusiti razna domaća vina i koristiti usluga smještaja. Osim toga, obilaskom
vinske ceste možemo još nabasati na obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo
Franceković, koje nude kušanje domaćih rakija poput samoborske zlatne, kruške
tepke i viljamovke, dok obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Franjko nudi
degustaciju različitih domaćih vrsta likera i viljamovke. Od dodatnih sadržaja koji
se mogu obići pri obilasku vinske ceste jesu Grgosova špilja i poučna staza,
rudnik svete Barbare, Botanički vrt Suban, vidikovac na brdu Tepec, Etno kuća
pod Okićem i Mlin iz bajke. Obilaskom cijele vinske ceste može se iskusiti
nezaboravna tišina te veličanstven pogled na vinograde i prirodu, dok se na
svakom koraku mogu isprobati gastronomski, smještajni i vinski proizvodi i
usluge, što je za turiste bitno kako bi mogli sve iskusiti i uživati u samoborskim
vinskim i ostalim autohtonim delicijama (Usvc.hr, b. d).
25

3.4 Promocija samoborskih vinara
Udruga Samoborska vinska cesta zajedno s vinarima s područja Samobora ima
aktivnu internetsku stranicu na kojoj se objavljuju novosti u vezi s vinarima, kao i
informacije o gastronomskim, smještajnim i vinskim uslugama i proizvodima.
Kada pristupimo stranici, prvo što nas dočekuje jest kratka pjesma „Samoborska
vinska cesta“, koju je pokojni samoborski učitelj i profesor Joža Prudeus napisao
u svibnju 2012. godine. Zatim u rubrici „Ponuda“ možemo izabrati ponudu vinara,
klijeti, rakije, gastronomsku ponudu, dodatni sadržaj ili ponudu smještaja. U
svakoj od navedenih podrubrika nalaze se opisi ponuđača određenih usluga te
informacije gdje, kako i kada ih se može posjetiti i što se može iskusiti. Pod
rubrikom „Događaji“ možemo pročitati nešto o vinskim događajima od 2010.
godine, pa sve do danas. Zadnje što nam se nudi na internetskoj stranici jest
mapa vinske ceste te rute kojima se ona može obići i posjetiti pružatelje usluga.
Što se tiče samog vizualnog izgleda stranice, mišljenja smo kako bi je bilo dobro
ažurirati i ažurirati i prilagoditi današnjim trendovima. Isto tako, smatramo kako
puno ponuđača vina nije navedeno ni na mapi vinske ceste ni pod rubrikom
„Vinari“. Kako bi stranica bila zanimljivija turistima, pa i svima ostalima, potrebno
ju je modernizirati, ažurirati sve rubrike te opširnije i kvalitetnije prikazati same
ponuđače usluga i proizvoda, kao i aktualne događaje te ih promovirati na način
da reklama dođe do svih ljubitelja vina i vinskih turista, a ne da za događaje znaju
isključivo vinari i poneki stanovnici grada (Usvc.hr, b. d).
Slika 2: Internetska stranica samoborskih vinara i vinske ceste

Izvor: Usvc.hr, b. d.
Što se tiče internetskih stranica samih poljoprivrednika, može se reći kako neki
od njih ulažu i vode svoje internetsko oglašavanje jer redovno objavljuju objave i
ažuriraju razne informacije. Primjerice, internetska stranica Bermet Fabek nudi
26

informacije o samom bermetu i njegovoj tradiciji, uz opis ponude i kontakt.
Internetska stranica Hedonica rakije turistima i posjetiteljima nudi bitne
informacije o njima, ponudi, a sadrži i galeriju, opis kušaonice, internetsku
trgovinu i kontakt. Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Jaić Krasnik na svojoj
stranici objavljuje informacije o svojoj povijesti, sadašnjim proizvodima i
gastronomiji te mogućnosti unajmljivanja prostora za proslave i, naravno, kontakt.
Posljednja stranica koju smo analizirati jest stranica Izletišta Pavlin, na kojoj
možemo pročitati sve o njima, njihovu restoranu i ponudi. Također, možemo
pregledati ponudu smještajnih jedinica, zajedno s recenzijama gostiju i kontaktom
vlasnika (Izletiste-pavlin.com, b. d.; Jaickrasnik.com, b. d.; Hedonica-rakije.com,
b. d.; Bermet.hr, b. d).

27

4 ISTRAŽIVAČKI DIO
Istraživanje je provedeno pomoću polustandardiziranih intervjua, a ispitanici su
bili gradska uprava grada Samobora, turistička zajednica i nekoliko
poljoprivrednika koji se bave vinskim turizmom. Svaki od ispitanika imao je
prilagođena pitanja temeljem kojih je cilj bio istražiti trenutnu situaciju u kojoj se
nalazi vinski turizma u gradu Samoboru i saznati u čemu se sastoje zaostaci i
gdje postoji prostora za promjene. Prilikom izvođenja intervjua ograničenja su bila
stupiti u kontakt s vinskom udrugom grada Samobora, a svi ispitanici htjeli su
ostati anonimni. Ukupno je intervjuirano trinaest poljoprivrednika i gradska uprava
Samobora i Turistička zajednica grada Samobora zajedno s predstavnicima.
4.1
Metodologija istraživačkog djela
U istraživačkom dijelu ovog rada kao metodu istraživanja rabili smo
polustandardizirani oblik intervjua jer smo nakon promišljanja teme shvatili kako
je za našu temu i kreiranje kvalitetnih prijedloga za daljnji razvoj vinskog turizam
u gradu Samoboru najkorisniji intervju, koji možemo prilagoditi svakom ispitaniku
i saznati upravo one činjenice koje su nam bitne za istraživanje.
Na početku istraživačkog rada prikupili smo sve bitne činjenice o vinskom
turizmu, vinskom turistu i vinu te se pomoću raznih studija i definicija podrobno
upoznali s činjenicama i pojmovima važnima za daljnje istraživanje. Prvo smo
prikupili i analizirali podatke iz raznih stručnih i znanstvenih članaka i knjiga te
strane i domaće primjere, temeljem čega smo postavili temeljne ciljeve, koje smo
potom slijedili. Kada smo se upoznali sa samim vinskim turizmom, pojmom turista
i vinom, slijedio je teorijski dio te prikupljanje i analiza informacija o trenutnom
stanju vinskog turizma u gradu Samoboru, njegovim turistima i proizvođačima
vinskih proizvoda. Kada smo navedeno analizirali, slijedio je terenski rad, prilikom
čega smo uspjeli intervjuirati šest ponuđača i proizvođača vinskih proizvoda, a
na samom smo kraju intervju proveli i s gradskom upravom grada Samobora i
Turističkom zajednicom grada Samobora.
Nakon što smo izašli na teren, prilikom provedbe intervjua suočili smo se s
nekoliko ograničenja. Prvo ograničenje odnosilo se na to da nismo prikupili željeni
broj ponuđača i proizvođača vina jer nekolicina njih nije željela sudjelovati u
intervjuu kako ne bi dodatno zakomplicirali odnose, dok su ispitanici s kojima smo
obavili intervjue željeli ostati anonimni. No, usprkos tomu, prikupili smo ukupno
četrnaest intervjua kako bismo mogli analizirati trenutno stanje i predložiti
ispravne smjernice za daljnji razvoj vinskog turizma u gradu. Sljedeće
ograničenje s kojim smo se sreli je bilo to da nikako nismo uspjeli stupiti u kontakt
s vinskom udrugom u Samoboru, no ni to nas nije spriječilo da završimo
istraživanje i postignemo zadane ciljeve.
4.2
Intervju
Na terenu smo za provođenje istraživanja rabili kvalitativni istraživački intervju,
pri čemu smo pitanjima nastojali obuhvatiti sveukupan opseg teme. Naime, glavni
zadatak prilikom intervjua jest shvatiti značenje onoga što govore sugovornici.
28

Intervjui su posebno korisni za prikupljanje priča i iskustava sudionika jer ispitivač
može zatražiti detaljnije informacije o određenoj temi. Polustandardizirani
otvoreni intervju oblik je intervjua u kojem se postavljaju pitanja prilagođena svim
sugovornicima, a tim je pristupom moguće brže provesti intervjue te saznati
informacije i prikupiti odgovore koji nas zanimaju. Osobe koje vode intervju
moraju znati više o temi od samih ispitanika, a moraju znati i kako voditi intervju
i kako mu pravilno pristupiti te dobiti odgovarajuće odgovore (Valenzuela i
Shrivastava, 2002).
4.3
Analiza sadržaja i pitanja intervjua
Intervjue smo analizirali pomoću metode kodiranja, a pitanja koja smo odabrali
za provođenje intervjua bila su kvalitetno osmišljena i ciljano usmjerena prema
svakom ispitaniku te su navodila na daljnji razgovor o temi koju istražujemo.
Metoda kodiranja kvalitativna je analiza teksta s ciljem lakše analize odgovora i
pojednostavljenja bitnih činjenica i odgovora te lakšeg dolaska do zaključaka.
Pitanja smo oblikovali tako da od svakog ispitanika prikupimo informacije i
dobijemo odgovor koji nam je potreban za daljnje istraživanje. Pristup svakom
ispitaniku bio je individualan te je ponuđena mogućnost anonimnog odgovaranja,
a sve s ciljem da nam pomognu, da nas pouče te daju odgovore na pitanja o
trenutnoj situaciji vinskog turizma u Samoboru na koja mi sami nismo mogli
pronaći odgovore (Maričić, 2021).
4.4
Intervjui i analiza provedenih intervjua
Intervjui poljoprivrednika donose se u prilozima ovog rada, dok sama analiza
intervjua slijedi u nastavku ovog poglavlja. Provedeno je ukupno četrnaest
intervjua – dok je trinaest intervjua provedeno s poljoprivrednicima i ponuđačima
vina, posljednji je obavljen s gradskom upravom i Turističkom zajednicom grada
Samobora. Za poljoprivrednike koji su htjeli biti prikazani navedeno je ime, dok
su poljoprivrednici koji su htjeli ostati anonimni označeni kao anonimni ispitanici.
Pitanja koja su bila postavljena ispitanicima koji proizvode vino, odnosno
ponuđačima vinskih proizvoda su:
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
3. Što možete ponuditi turistima?
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te tko
ih organizira i kakvi su ti događaji?
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
9. Kakve vinske proizvode možete ponuditi turistima?

29

S druge stane, za gradsku upravu i Turističku zajednicu grada Samobora
postavljena su sljedeća pitanja:
1 Kakva je po Vašem mišljenju trenutna situacija vinskog turizma u gradu
Samoboru?
2 Koliko se zalažete za širenje vinara, vinskih klijeti i vinskih proizvoda?
3 Postoji li skupina ljudi koja kontrolira razvoj i tržište?
4 Koje radnje poduzimate i na koji način sudjelujete u promociji i ulaganju u
vinski turizam grada?
5 Smatrate li da se ta grana turizma može proširiti i napredovati te zašto?
6 Postoji li interes za upoznavanje lokalnih proizvođača?
7 Koliko sudjelujete u razvoju vinskog turizma?
8 Koliko se turista raspituje o vinskim proizvodima?
9 Koje je Vaše mišljenje o svemu tome i koji su ciljevi za razvoj vinskog
turizma?
Najprije ćemo analizirati odgovore poljoprivrednika. Tako je na prvo pitanje, koje
je glasilo: „Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u
pogledu vinskog turizma?“ odgovorilo ukupno jedanaest od trinaest ispitanika.
Dva ispitanika nisu htjela odgovoriti kako ne bi izazvali još veće nesuglasice s
turističkom zajednicom ili Gradom. Iz sažetaka odgovora jedanaest ispitanika
došli smo do ključnih stavova, a to su minimalno ili solidno ulaganje Grada u
razvoj
poljoprivrednika,
nezadovoljstvo
komunikacijom
s
Gradom,
nezadovoljstvo financijskim potporama i brigom ili nedovoljno interesa Grada za
poljoprivrednike. Zaključno, od ukupno trinaest ispitanika na ovo je pitanje
odgovorilo samo jedanaest ispitanika, pri čemu dolazimo do koda da je devet
ispitanika iskazalo nezadovoljstvo ulaganjem gradske uprave i turističke
zajednice, dok su preostala dva ispitanika djelomično zadovoljna. Slijedom
navedenog, većina nije zadovoljna ulaganjem te drže da bi se trebalo poraditi na
komunikaciji i ulaganju kako bi se vinski turizam grada Samobora na kvalitetan
način mogao razvijati u budućnosti, što je i prikazano u tablici 1.
Tablica 1: Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u
pogledu vinskog turizma?
Sažetak odgovora
Ključni pojmovi
Zaključak/kod
Intervju 1:
Nisam zadovoljan, sve
sam stvorio sam pomoću
svoje obitelji, ulaganja
Grada su minimalna i
nedovoljna.

Nezadovoljstvo
i
minimalna
ulaganja
Grada
u
razvoj
poljoprivrednika.

Nezadovoljstvo.
30

Intervju 2:
Nismo
zadovoljni
i
nemamo
nikakvu
interakciju i gotovo da ne
surađujemo s Gradom i
turističkom zajednicom.
Intervju 3:
Financijska
ulaganja
i
komunikacija
Grada
s
poljoprivrednicima
je
minimalna i trebala bi se
podići na bolju razinu.

Nezadovoljstvo
i
minimalna
ulaganja
Grada
u
razvoj
poljoprivrednika.

Nezadovoljstvo
ulaganjem
u
razvoj
poljoprivrednika
i
komunikacijom Grada.

Nezadovoljstvo.
Intervju 4:
Ulaganje
Grada
u
poljoprivrednike
je
solidno,
nedovoljno
interesa.

Solidno
ulaganje,
ali
nedovoljno interesa.

Djelomično zadovoljstvo.
Intervju 5:
Ne želimo odgovoriti na
pitanje zbog komplikacije
odnosa s Gradom.

-

-
Intervju 6:
Nismo
zadovoljni
ulaganjem Grada, sve
smo stvorili sami te se
nadamo boljoj budućoj
suradnji i angažmanu.

Nezadovoljstvo
ulaganjem
u
razvoj
poljoprivrednika

i
komunikacijom Grada.

Nezadovoljstvo.
Intervju 7:
Ne želimo odgovoriti na
pitanje.

-

-
31

Intervju 8:
Jednim dijelom ulaganja
smo zadovoljni jer smo
dva ili tri puta primili
financijske potpore.

Zadovoljni
dijelom
financijske potpore.

Djelomično zadovoljstvo.
Intervju 9:
Nezadovoljni
smo
jer
nikada nismo osjetili brigu
te financijske ili druge
potpore.
Intervju 10:
Trenutno
ulaganje
je
nikakvo, sve je na nama
samima.
Intervju 11:
Ulaganje,
zainteresiranost i želja za
suradnjom
Grada
je
nikakva.
Intervju 12:
Povezanosti
i
komunikacije s Gradom
nema,
bez
ičije
smo
potpore.
Intervju 13:
Nemamo dobra iskustva,
odnose i komunikaciju s
Gradom.

Nezadovoljstvo
ulaganjem i brigom o
razvoju poljoprivrednika.

Nezadovoljstvo
ulaganjem i brigom o
razvoju poljoprivrednika.

Nezadovoljstvo
ulaganjem i brigom o
razvoju poljoprivrednika.

Nezadovoljstvo
ulaganjem
u
razvoj
poljoprivrednika
i
komunikacijom
s
Gradom.

Nezadovoljstvo
iskustvom s Gradom i
njihovom komunikacijom
s poljoprivrednicima.

Nezadovoljstvo.

Drugo pitanje za proizvođače i ponuđače vinskih proizvoda glasilo je: „Posjećuju
li Vas turisti sa željom za upoznavanjem procesa proizvodnje i rada te jeste li
zadovoljni brojem turista?“ te su sažeci nekih od odgovora ispitanika sljedeći:
turisti ih posjećuju, ali ne u broju u kojem bi željeli te sve turiste zanima proces
nastajanja vina; njihova je kušaonica u centru grada, pa su zadovoljni brojem
turista i sretni su što s nekime mogu podijeliti važne informacije o proizvodnji;
turisti ih posjećuju, ali u malom broju, no sa željom za upoznavanjem svih procesa
32

glede vina; zadovoljni su jer ih turisti posjećuju redovno, neke u njihovom lokalima
u samom centru grada Samobora, a neke u njihovim podrumima i klijetima te ih
na dnevnoj bazi posjeti zadovoljavajući broj turista i stanovnika, što im uvelike
pomaže i donosi profit; turisti ih posjećuju premalo, no zanimaju se za sve bitne
činjenice o vinima. Sukladno odgovorima dolazimo do ključnih pojmova:  turisti
nas posjećuju u premalom broju, ali sa (slabom) željom za upoznavanjem
proizvodnog procesa, odnosno zadovoljni su posjetama i željama turista.
Ukratko, dolazimo do zaključka da je veći broj ispitanika nezadovoljan posjetama
turista, no svi turisti imaju veću li manju želju za upoznavanjem vinskog
proizvodnog procesa, što sve možemo vidjeti u tablici 2.
Tablica 2: Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanjem procesa
proizvodnje i rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Sažetak odgovora
Ključni pojmovi
Zaključak/kod
Intervju 1:
Posjećuju nas većinom
turisti,
zainteresirani
profesionalci i ponekad
manje
zainteresirani
mladi, ali ne koliko
bismo željeli.

Nespretno.
Možda.
Većinske
posjete
znatiželjnih
profesionalaca,
ali
u
nedovoljnom broju.

Nezadovoljni posjetama.
Intervju 2:
U većini slučajeva nas
posjećuju
slabije
zainteresirane
mlađe
generacije
i
nismo
zadovoljni
brojem
posjeta.

Posjete mlađe generacije
slabije
znatiželje,
ali
brojčano nedovoljno.

Nezadovoljni posjetama.
Intervju 3:
Turisti nas posjećuju u
malom broju, ali svi
imaju
želju
za
upoznavanjem procesa
proizvodnje
vinskih
proizvoda.

Svi su zainteresirani, ali
brojčano
nedovoljno
posjeta.

Nezadovoljni posjetama.
Intervju 4:
Posjećuju nas turisti s
velikom
željom
za
upoznavanjem procesa
proizvodnje
vina
i

Svi su zainteresirani, ali je
brojčano
nedovoljno
posjeta.

Nezadovoljni posjetama.
33

delicija,
ali
nismo
zadovoljni
brojem
posjeta.
Intervju 5:
Ponekad nas posjećuju
turisti
isključivo
sa
željom
za
upoznavanjem tradicije
i proizvodnje delicija.

Svi su zainteresirani, ali je
brojčano
nedovoljno
posjeta.

Nezadovoljni posjetama.
Intervju 6:
Turisti nas posjećuju
premalo, ali svakom
turistu
pokazujemo
imanje
te
pružamo
istinski
i
jedinstveni
osjećaj u vinogradu i
upoznavanje
s
proizvodnim procesom.

Posjećuju nas premalo, ali
sa
željom
za
upoznavanjem
proizvodnog procesa.

Nezadovoljni posjetama.
Intervju 7:
Zainteresirani
turisti
nas
posjećuju
svakodnevno
i
konzumiraju
naše
vinske proizvode.

Posjećuju nas i znatiželjni
su.

Zadovoljni posjetama.
Intervju 8:
Turisti
koji
nas
posjećuju imaju želju
za
učenjem
o
proizvodnim procesima
i bitnim činjenicama o
vinskim proizvodima.

Posjećuju nas i znatiželjni
su.

Zadovoljni posjetama.
Intervju 9:
U solidnom broju nas
posjećuju turisti starijih
generacija
koji
se
zanimaju za procese i
sve činjenice.

Posjećuju
nas
i
zainteresirani su.

Zadovoljni posjetama.
Intervju 10:

34

Vikendima
nas
posjećuju turisti kojima
je zanimljivo sve o
vinskim
proizvodima,
no nismo zadovoljni
brojem posjeta.
Svi
su
znatiželjni,
ali
brojčano
nedovoljno
posjeta.
Nezadovoljni posjetama.
Intervju 11:
Interesa
za
upoznavanjem
proizvodnog procesa i
činjenica
o
vinskim
proizvodima uvijek ima,
ali
nismo
zadovoljni
brojem posjeta.

Svi
su
znatiželjni,
ali
brojčano
nedovoljno
posjeta.

Nezadovoljni posjetama.
Intervju 12:
Brojem posjeta nismo
zadovoljni, no uvijek je
prisutna
želja
za
upoznavanjem
svih
činjenicama o vinu.

Svi
su
znatiželjni,
ali
brojčano
nedovoljno
posjeta.

Nezadovoljni posjetama.
Intervju 13:
Posjećuju
nas
sve
generacije
turista
i
svima
je
zanimljiv
proizvodni proces vina,
no nismo zadovoljni
brojem posjeta.

Svi
su
znatiželjni,
ali
brojčano
nedovoljno
posjeta.

Nezadovoljni posjetama.

Sljedeće je pitanje glasilo: „Što možete ponuditi turistima?“ Među ključnim
pojmovima iz odgovora ispitanika prisutne usluge su: smještaj, gastronomske i
ugostiteljske usluge, zabavni programi, obilazak imanja, degustacija i kupnja
vinskih proizvoda, edukacija o proizvodnim procesima vina, druženje i odgovori
na sva pitanja o vinu. Kodovi, odnosno zaključci koje smo dobili iz ključnih
pojmova jesu da svi ispitanici nude degustaciju i kupnju vinskih proizvoda te
edukaciju u smislu demonstracije i objašnjavanja vinskih proizvodnih procesa. Iz
tablice 3 u nastavku možemo vidjeti sažetke odgovora, ključne pojmove i
zaključak.
Tablica 3: Što možete ponuditi turistima?
Sažetak odgovora
Ključni pojmovi
Zaključak/kod
35

Intervju 1:
Turistima
možemo
demonstrirati i objasniti
proizvodni
proces
vinskih
proizvoda
te
ponuditi
uživanje
u
vinogradu i podrumima,
kušanje
i
kupnju
gastronomskih i vinskih
proizvoda
te
ostale
usluge i aktivnosti.
Intervju 2:
Turistima
nudimo
razgledavanje
vinske
„kleti“,
imanja
i
vinograda,
edukaciju,
kušanje i kupnju vinskih
delicija.
Intervju 3:
Turiste
možemo
educirati o proizvodnom
procesu
vinskih
proizvoda
te
ponuditi
gastronomske i vinske
proizvode te opuštanje u
prirodi.
Intervju 4:
Turistima
možemo
ponuditi
uslugu
smještaja,
razgledavanje
imanja,
ugostiteljske
usluge,
kušanje i kupnju vinskih
proizvoda.
Intervju 5:
Nudimo
kupnju
i
degustaciju
vinskih
proizvoda,
uslugu
smještaja i odgovore na
sva vinska pitanja.

Proizvodni proces vina,
uživanje, degustacija i
kupnja
vinskih
i
gastronomskih
proizvoda
te
ostale
usluge.

Obilazak
imanja,
edukacija, degustacija i
kupnja
vinskih
i
gastronomskih
proizvoda.

Edukacija, degustacija i
kupnja
vinskih
i
gastronomskih
proizvoda.

Smještaj,
edukacija,
razgledavanje
imanja,
degustacija
i
kupnja
vinskih proizvoda.

Edukacija,
smještaj,
degustacija
i
kupnja
vinskih proizvoda.

Kušanje,
kupnja
i
edukacija o vinu

36

Intervju 6:
Možemo ponuditi učenje
o
proizvodnji
vina,
obilazak imanja, kupnju
te degustaciju vinskih i
gastronomskih
proizvoda.
Intervju 7:
Turistima
pokazujemo
proizvodni proces vina,
nudimo kušanje i kupnju
vinskih i gastronomskih
proizvoda
te
nudimo
uslugu smještaja.
Intervju 8:
Turiste
educiramo
o
vinskim
proizvodima,
vodimo
u
obilazak
imanja i nudimo kupnju
naših proizvoda.
Intervju 9:
Turistima
odgovaramo
na pitanja o vinskim
proizvodima, vodimo ih u
obilazak imanja i nudimo
kupnju naših domaćih
proizvoda.
Intervju 10:
Nudimo
edukaciju
o
proizvodnji vina, usluge
smještaja,
razne
zabavne programe te
kupnju
i
degustaciju
domaćih proizvod.
Intervju 11:
Svakom turistu nudimo
nezaboravan
osjećaj,
odgovore
na
pitanja,

Edukacija,
smještaj,
degustacija te kupnja
vinskih i gastronomskih
proizvoda.

Edukacija,
smještaj,
degustacija te kupnja
vinskih i gastronomskih
proizvoda.

Edukacija,
obilazak
imanja, degustacija te
kupnja
vinskih
i
gastronomskih
proizvoda.

Edukacija,
obilazak
imanja,
degustacija
i
kupnja
vinskih
proizvoda.

Edukacija,
obilazak
imanja,
smještaj,
degustacija
i
kupnja
vinskih proizvoda.

Nezaboravan
osjećaj,
edukacija, degustacija i
kupnja
vinskih
proizvoda.

Kušanje,
kupnja
i
edukacija o vinu

37

druženje, degustaciju i
kupnju proizvoda.
Intervju 12:
Turiste upoznajemo s
vinima i vodimo ih u
obilazak
imanja
te
nudimo
kupnju
i
degustaciju
vinskih
proizvoda.
Intervju 13:
Nudimo
osjećaj
stvaranja
proizvoda,
uslugu
smještaja,
druženja, degustacije i
kupnje vina.

Edukacija,
obilazak
imanja,
degustacija
i
kupnja
vinskih
proizvoda.

Edukacija,
smještaj,
druženje, degustacija i
kupnja
vinskih
proizvoda.

Kušanje,
kupnja
i
edukacija o vinu

Nastavno na pitanje koje se odnosi na načine na koje oglašavaju svoje proizvode,
iz sažetaka odgovora proizlazi kako oglašavanje vode većinom sami, pri čemu
se oslanjaju na dobar glas i recenzije prijašnjih turista, zatim kako svoje proizvode
oglašavaju putem internetske platforme, na raznim stranicama i društvenim
mrežama. Nadalje, oglašavaju se i u ugostiteljskim objektima u gradu Samoboru,
a otkrivaju i kako se ponekad oglašavaju i preko vinarske udruge grada
Samobora. Iz svega navedenog može se zaključiti kako oglašavanje nije
najkvalitetnije, a neki se poljoprivrednici uopće ne reklamiraju, što je velik minus
za razvoj vinskog turizma u Samoboru. Oglašavanje bi bilo mnogo bolje kada bi
se svi zajedno udružili i uz pomoć udruge, Grada i turističke zajednice odaslali
bolju, kvalitetniju i zanimljiviju sliku turistima, a sve to je navedeno u tablici broj 4.
Tablica 4: Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Sažetak odgovora
Ključni pojmovi
Zaključak/kod
Intervju 1:
Reklamiranje
putem
ugostiteljskih objekata u
Samoboru, dobrog glasa i
preporuke.

Ugostiteljski objekti i
dobar glas.

Ugovoreno reklamiranje.
Intervju 2:
Reklamiranja
nemamo,
posjete na temelju dobrog

Nema reklamiranja –
preporuka.

Bez reklamiranja.
38

glasa
nakon
posjeta
našem imanju.
Intervju 3:
Reklamiranje
putem
dobrog glasa temeljem
posjeta našem imanju.

Preporuka i internet.

Ugovoreno reklamiranje.
Intervju 4:
Reklamiranje
putem
dobrog glasa na temelju
posjeta našem imanju,
recenzija
na
internetu,
Airbnbu i Bookingu.

Preporuka i internet.

Ugovoreno reklamiranje.
Intervju 5:
Reklamiranje
putem
uličnog
lokala
u
Samoboru gdje se mogu
degustirati i kupiti naši
proizvodi.

Ugostiteljski objekti.

Ugovoreno reklamiranje.
Intervju 6:
Reklamiranje
putem
dobrog
glasa,
ugostiteljskih objekata u
Samoboru i Zagrebu te
internetskim putem.

Internet, dobar glas i
ugostiteljski objekti.

Ugovoreno reklamiranje.
Intervju 7:
Reklamiranje u vlastitom
lokalu i putem društvenih
mreža.

Ugostiteljski objekt i
internet.

Ugovoreno reklamiranje.
Intervju 8:
Reklamiranje
putem
vinarske udruge grada
Samobora,
društvenih
mreža, interneta, dobrog
glasa i recenzija.

Vinska udruga, internet
i dobar glas.

Ugovoreno reklamiranje.
Intervju 9:

Ugovoreno reklamiranje.
39

Reklamiranje
putem
društvenih
mreža
i
interneta te ugostiteljskih
objekata.
Ugostiteljski objekti i
internet.
Intervju 10:
Reklamiranja
nemamo,
posjećuju
nas
turisti
isključivo
na
temelju
preporuka, dobrog glasa
te recenzija.

Nema reklamiranja –
preporuka i dobar glas.

Bez reklamiranja.
Intervju 11:
Reklamiranja
nemamo,
isključivo dobar glas i
preporuka.

Nema reklamiranja –
preporuka i dobar glas.

Bez reklamiranja.
Intervju 12:
Reklamiranje
putem
društvenih mreža i raznih
sajmova
te
ponekad
putem vinske udruge.

Vinska udruga, internet
i organizirani događaji

Ugovoreno reklamiranje.
Intervju 13:
Reklamiranje
putem
interneta
i
društvenih
mreža te raznih sajmova.

Internet i organizirani
događaji.

Ugovoreno reklamiranje.

Na pitanje postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljaju svoje proizvode,
tko ih organizira i kakvi su ti događaji odgovorilo je svih trinaest ispitanika. Iz
sažetaka i ključnih pojmova proizlazi kako barem jednom godišnje sudjeluju na
nekoj od manifestacija, gdje turisti mogu na štandu kušati njihove proizvode, kako
se takvi događaji održavaju nekoliko puta godišnje te kako se sami prijavljuju na
razna natjecanja i sajmove po cijeloj Hrvatskoj. Također, većina kvalitetnih
sajmova ne održava se u Samoboru, što nije pozitivno za razvoj, a jedino što
pohađaju na godišnjoj razini jest natjecanje za diplomu i medalju te poneki sajam
i događaj na koje se u druge gradove upute samoinicijativno. Osim toga, skoro
svaki mjesec sudjeluju na nekim događajima u susjednim županijama i
gradovima, dok je jedini događaj u gradu na koji dolaze onaj povodom dana
grada. Ostali odgovori ispitanika identični su te govore kako nisu zadovoljni
događanjima u Samoboru i kako sve događaje na koje odlaze organizira neki
drugi grad ili županija. Uzevši u obzir sve odgovore, zaključni kod je kako je takvih
događanja i manifestacija premalo te kako je to negativna stavka za njihovu
reklamu i širenje te vrste turizma.
40

Šesto po redu pitanje postavljeno ispitanicima glasilo je: „Koliko možete
proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?“ Odgovori i ključni pojmovi
ispitanika govore kako na godišnjoj razini proizvode oko 3 000 litara vina te kako
je za njihovu potražnju to previše, zatim kako proizvode oko 5 000 litara na godinu
te su zadovoljni tom brojkom, kako proizvode oko 7 000 litara vina godišnje, što
je u skladu s njihovom potražnjom, kako proizvode oko 8 000 litara godišnje, no
kako su spremni i na veću potražnju i kako proizvodi oko 5 000 do 7 000 litara
vina godišnje te je također spreman na nove izazove i veću potražnju. Nadalje,
odgovorili su i kako proizvode oko 10 000 litara vina godišnje, kako proizvode
između 15 000 i 20 000 litara i da su zadovoljni, kako proizvodi između 10 000 i
15 000 litara vina na godišnjoj razini te kako nije zadovoljan i želi proizvoditi više
od dosadašnjih 8 000 litara na godinu. Temeljem prikupljenih sažetaka odgovora
može se reći kako su svi ispitanici spremni na širenje i veće izazove te bi željeli
doprinijeti razvoju vinskog turizma grada Samobora. Kada zbrojimo litražu iz
prikupljenih odgovora, dolazimo do koda, odnosno brojke od 104 000 litara vina
koje naših trinaest ispitanika proizvede u godinu dana, što daje prosjek od oko 8
000 litara po vinaru godišnje.
Na pitanje: „Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?“
odgovori su bili vrlo slični. Iz svih sažetaka odgovora ispitanika može se zaključiti
da je vinski turizam sve popularniji oblik turizma te da grad Samobor ima
potencijala i prostora za napredak i podizanje kvalitete na razinu na kojoj ta
prirodna bogatstva i zaslužuju biti.
Sljedeće postavljeno pitanje glasilo je: „Koja su Vaša očekivanja glede razvoja
vinskog turizma u budućnosti?“ Zaključci koji su dobiveni analizom sažetaka
odgovora ispitanika jesu kako nemaju prevelika očekivanja jer su se kroz godine
razočarali, odnosno kako očekuju da će se u sljedećih nekoliko godina dodatno
povećati interes za vinski turizam i da će to biti početak njihova razvoja te kako
su spremni na povećanu potražnju i prilagodbu tržištu. Također, analizom
sažetaka odgovora može se zaključiti kako većina ispitanika ima pozitivna
očekivanja glede razvoja u narednim godinama te su se tomu spremni prilagoditi
i postepeno se širiti.
Zadnje pitanje postavljeno ponuđačima vina glasilo je: „Koje vinske proizvode
možete ponuditi turistima?“ Odgovori su bili gotovo pa identični te se najčešće
spominju graševina i muškat, dok su ostala vina koja su dostupna kod ispitanika:
zeleni silvanac, rajnski rizling, chardonnay, samoborski bermet, portugizac, bijeli
pinot, rosé, sivi pinot, cabernet sauvignon i cuvée . Analizom odgovora ispitanika
i navedenih sorti vina dolazi se do zaključka kako ispitanici turistima najviše nude
bijelu sortu vina.
Zaključci, odnosno kodovi proizašli iz odgovora jesu da su ispitanici nezadovoljni
ili samo djelomično zadovoljni ulaganjem Grada u poljoprivrednike te da su sve
stvorili sami i da vrijedno rade. Nadalje, zaključci su kako je većina ispitanika
nezadovoljna brojem posjeta turista, premda ima i onih koji su zadovoljni, ali svi
posjetitelji, odnosno turisti iskazuju barem mali interes za učenju o vinskim
proizvodima. Sljedeći zaključak je da svi poljoprivrednici turistima mogu ponuditi
degustaciju i kupnju vina, uz mogućnost edukacije u smislu učenja i predavanja
41

o proizvodnim procesima vinskih proizvoda. Prosjek pak same proizvodnje po
vinaru na godišnjoj razini je oko 8 tisuća litara vina. Što se tiče načina
reklamiranja, neki se ne reklamiraju uopće, dok se ostatak oslanja na oglašavanje
putem dobrog glasa, interneta, ugostiteljskih objekata ili preko vinske udruge, no
svi poljoprivrednici očekuju da će se uz pomoć vinske udruge, Grada te turističke
zajednice početi više uključivati, promovirati i otkrivati svakog pojedinog dionika
ove vrste turizma.
Kroz intervjue smo saznali kako je najprodavanije bijelo vino, odnosno graševina
i muškat, zatim bermet, desertno vino, pa iza toga slijede ostala bijela i crna vina.
Ispitanici proizvode u skladu s potražnjom, a neki od njih čak i višak, koji čuvaju
na za to predviđenom mjestu kako bi vino bilo kvalitetnije i postiglo bolju cijenu.
Svi ispitanici u narednim godinama očekuju bolje zalaganje i više sajmova i
programa gdje se mogu reklamirati i razmjenjivati svoja iskustva te su spremni
na nove izazove, veću proizvodnju i prihvat turista.
Četrnaesti intervju proveden je sa zaposlenicima Gradske uprave Grada
Samobora i Turističke zajednice grada Samobora. Prvo pitanje glasilo je: „Kakva
je po Vašem mišljenju trenutna situacija vinskog turizma u gradu Samoboru?“, na
što je odgovor glasio da se vino prvi put u Samoboru spominje 1277. godine, no
vinski se turizam još nije počeo razvijati, a vinari se oglašavaju kroz vinarsku
udrugu u Samoboru. Na pitanje koliko se zalažu za širenje vinara, vinskih „kleti“
i vinskih proizvoda odgovaraju kako podržavaju širenje, ali sve u okvirima zakona
i mogućnostima tržišta. Sljedeće pitanje iznjedrilo je odgovor kako trenutno ne
postoji tim ljudi koji kontrolira razvoj i tržište u gradu Samoboru. Četvrto pitanje
odnosilo se na radnje koje poduzimaju i način na koji sudjeluju u promociji i
ulaganju u vinski turizam, na što su ponovili kako se promocija odvija kroz
vinarsku udrugu te putem raznih manifestacija, natjecanja, sajmova i digitalnim
sadržajima na internetskoj platformi. Odgovor na sljedeće pitanje rezultirao je
zaključkom kako postoji suradnja s lokalnim proizvođačima te da je to bitan
preduvjet za ikakav razvoj te vrste turizma. Sljedeći odgovor glasio je kako se po
njihovoj procjeni samo 10 % upita odnosi na vinski turizam i proizvode. Za kraj
su kazali kako je potrebno ulagati u razvoj vinskog turizma te da postoji dovoljno
mogućnosti za njegov razvoj, za što je pak ključna kvaliteta proizvoda.
Temeljem pitanja i odgovora Gradske uprave i Turističke zajednice grada
Samobora došli smo do zaključka da se samo 10 % svih upita turista o turizmu
odnosi na vinski turizam, da postoji vinogradarska udruga koja promovira vinski
turizam kroz sajmove i natjecanja, s kojom, nažalost, nismo uspjeli stupiti u
kontakt, te da ne postoji tim ljudi koji se bavi isključivo nadziranjem vinskog
turizma i  brigom o njemu. S druge strane, navode kako smatraju da je novi oblik
turizma upravo vinski turizam i kako potencijala za razvoj ima. Grad je za to
spreman te bi se vinski turizam uz suradnju svih poljoprivrednika i u granicama
zakonskih okvira kroz godine mogao pozitivno razvijati. Fokus je pritom stavljen
na samu kvalitetu proizvoda i usluga te je u njih potrebno najviše ulagati.
42

4.5
Rezultati istraživanja
Provođenjem intervjua ispunili smo cilj te prikupili odgovore na istraživačka
pitanja koja smo postavili na početku ovog rada.
1. Koliko je vinskih poljoprivrednika i ponuditelja vinskog turizma u Samoboru?
Do točnog broja poljoprivrednika nažalost nismo uspjeli doći jer postoji mnogo
poljoprivrednika i ponuđača vina za koje se ne zna i koji se nigdje ne promoviraju,
već vino proizvode isključivo za svoje potrebe. Isto tako, postoji velik broj
obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koji nisu „prihodaši“, pa iz tog razloga
nisu navedeni u registrima vinskih ponuđača grada Samobora jer proizvode
premale količine vinskih proizvoda na godišnjoj razini. U samom centru
Samobora može se posjetiti nekoliko vinskih podruma i kušaonica, no smatramo
kako to nije dovoljno i kako bi trebalo potaknuti sve poljoprivrednike da se učlane
u samoborsku udrugu vinara. Da bi se saznao točan broj poljoprivrednika i
ponuditelja vinskih proizvoda koji su potrebni za funkcioniranje vinskog turizma,
mora se započeti javno prikupljanje podatka i upis samih ponuditelja koji bi željeli
sudjelovati u njegovu razvoju. Na taj bi se način mogao saznati točan broj
poljoprivrednika i vinara te zajedničkim snagama potaknuti razvoj i poboljšanja
vinskog turizma. Naime, vinska udruga koja je zadužena za Samoborsku vinsku
cestu navodi da je u nju uključeno osam vinara, odnosno proizvođača vina i četiri
vinske klijeti, dok je stvaran broj proizvođača vina zasigurno znatno veći.
2. Kojim se djelatnostima bave vinogradari i vinari te koje su zanimljive turistima?
Provođenjem intervjua i analizom saznali samo kako poljoprivrednici s kojima
smo uspjeli stupiti u kontakt nude usluge poput posluživanja i degustacije vina i
hrane, prodaje vinskih proizvoda te se uz tu primarnu djelatnost i vinogradarstvo
bave i ugostiteljskim uslugama poput smještaja i brige za turiste i goste. Isto tako,
svaki od ispitanika nudi degustaciju i kupnju vinskih proizvoda te edukaciju o
samoj proizvodnji vina i uzgoju vinove loze i vinograda, što uključuje odgovaranje
na pitanja o vinskim proizvodima i proizvodnom procesu, uz demonstracije i
prikazivanje proizvodnje vina. Osim toga, neki od poljoprivrednika nude i
razgledavanje imanja uz demonstraciju brige o vinovoj lozi, što podrazumijeva
rezanje loze i špricanje samih vinskih plodova, te druženje u prirodi uz
organizirane aktivnosti, razgledavanje domaćih životinja, odmaranje i opuštanje
te slično. Nadalje, vinski ponuđači i vinari nude edukaciju koja podrazumijeva
učenje na terenu, gdje posjetitelji i turisti uče kako na ispravan način voditi brigu
o vinogradu. Tako kroz učenje posjetitelji i turisti svojom fizičkom snagom
zapravo pružaju pomoć u brizi o održavanju vinograda i vinskih sadnica. Na
vinare i proizvođače vina takva vrsta edukacije dvojako pozitivno utječe jer osim
samih prihoda od turista dobivaju i besplatnu radnu snagu.
3. Koji se vinski proizvodi prodaju najbolje i za koje djelatnosti vlada najviše
zanimanja?
Vinski proizvodi najbolje se prodaju uz domaće gastronomske zakuske u
ugostiteljskim objektima poput restorana, kušaonica i lokalnih ugostiteljskih
objekata, a to su najviše bijela vina, odnosno sorte graševina, muškat, rajski
43

rizling i samoborski bermet. Nadalje, prodaja i konzumacija vina potiče i
podrazumijeva prodaju i drugih gastronomskih proizvoda uz koje se vino
najčešće konzumira kao što su suhomesnati proizvodi, pod koje se misli na
domaće salame, kobasice, pite, kolače, voće i povrće, sir i vrhnje i slično. Glede
interesa turista, zahvaljujući odgovorima ponuđača vina zaključili smo kako se
turisti najviše zanimaju za aktivnosti koje podrazumijevaju proizvodnju, čuvanje i
skladištenja vina te brigu oko vinograda i poljoprivrednih proizvoda. Posebice im
je zanimljiv sam proizvodni proces nastanka vina, od berbe pa sve do konačnog
proizvoda. Turisti žele slušati o vinogradarstvu, uzgoju vinove loze i recepturama
te koracima koji su bitni za nastanak kvalitetnog vina. Turisti također posjećuju
vinske ceste, koje su bogate raznovrsnom vinskom ponudom te atrakcijama
povezanima s vinom. Možemo kazati kako se ondje nalaze razni programi koji
turistima omogućuju atraktivne sadržaje koji ih zadržavaju u gradu Samoboru.
Konzumacija samoborskih sorti vina i gastronomskih domaćih proizvoda ostavlja
na svakog turista nezaboravan dojam i omogućava mu da isproba neponovljive
okuse.
4. Što je po mišljenju vinskih djelatnika potrebno za razvoj vinskoga turizma?
Kroz intervjue smo zaključili da vinski djelatnici nisu zadovoljni ili su samo
djelomično zadovoljni trenutnim financijskim i obrazovnim ulaganjima i brigom o
njima te smatraju kako bi na tomu trebalo poraditi kao i na promociji samog
turizma jer su spremni na nove izazove i smatraju da prostora za razvoj ima, a
uz dobru inicijativu sve se može unaprijediti. Također, smatraju kako je potrebno
poraditi na oglašavanju vinskih proizvoda, samoborskih vinarija i samih vinara
kroz razne događaje, manifestacije i natjecanja. Nadalje, smatraju i kako bi se ti
događaji morali puno više oglašavati, odnosno reklamirati putem digitalnih
oglasa, kroz oglase na raznim društvenim mrežama i internetskim platformama
te kako se treba prilagoditi trenutnim tehnološkim uvjetima. Smatraju i kako bi se
svi zajedno trebali udružiti i podijeliti iskustva i mišljenja temeljem kojih bi se u
budućnosti mogli postaviti kvalitetni i realni ciljevi koji bi pridonijeli razvoju vinskog
turizma. Od gradske uprave i turističke zajednice očekuju kroz naredne godine
puno veći interes i više financijskog i obrazovnog ulaganja u vinski turizam i same
vinske proizvođače, što uključuje razne jednokratne financijske potpore i slanje
vinskih djelatnika na seminare, edukacije i razmjene diljem Hrvatske.
5. Kako biste na kvalitetan način poboljšali razvoj vinskog turizama?
Za početak, potrebno je posjetiti svakog vinskog proizvođača i upoznati se s
njegovim proizvodima i uslugama. Nakon toga potrebno je ispitati njegovo
trenutno zadovoljstvo i probleme s kojima se suočava i temeljem toga analizirati
cjelokupno stanje vinskog turizma. Sljedeći bi korak bilo osnivanje skupštine svih
vinara i popisivanje svih ponuđača vina koji bi željeli sudjelovati u razvoju vinskog
turizma, primati turiste te im nuditi svoje proizvode i usluge. Po našem mišljenju
potrebno je ujediniti se i zajedničkim snagama odredit konkretne zahtjeve i ciljeve
koji bi se kroz udrugu samoborskih vinara predložili Gradu Samoboru i njegovoj
turističkoj zajednici te na temelju toga zajedno s promocijom putem javnih i
društvenih oglasa i događaja privukli veći broj turista te bolje istaknuli svoje
kvalitetne proizvode, stvorili bolju i ugledniju sliku ovog vinorodnog područja, koje
44

pruža jedinstvene i autentične vinske proizvode. Na ovo pitanje opširniji odgovor
donosimo u sljedećem poglavlju.
Rezultat istraživanja cjelokupnog rada jest zaključak kako je u Samoboru puno
veći broj vinara od onog navedenog u statističkim i javnim podacima, a s obzirom
na to da postoje vinari koji vinske proizvode isključivo za vlastite potrebe i
eventualno za svoje bližnje. Sukladno tomu, nije moguće doći do točnog broja
vinara u gradu Samoboru, stoga smo samo mogli navesti one koji su registrirani
u vinskoj udruzi grada Samobora. Poljoprivrednici nisu previše zadovoljni brojem
turista, no ističu kako je svim turistima zanimljivo slušati činjenice i zanimljivosti
o vinskim proizvodima. Nadalje, djelomično su zadovoljni ili u potpunosti
nezadovoljni brigom i ulaganjem samog Grada u njih, no smatraju da će se s
godinama i to popraviti. Samoborski ponuđači vinskih proizvoda u svoju su
ponudu uključili i ostale turističke usluge poput ugostiteljskih i gastronomskih
ponuda. Neki od njih turistima prilikom posjete njihovih imanja nude i uslugu
smještaja, razgledavanja, usluživanja hrane te ostale zabavne, edukativne i
zanimljive sadržaje, dok svi nude degustaciju i kupnju vinskih proizvoda te
edukacije. Turisti koji dolaze u Samobor sa željom da upoznaju samoborske
vinske proizvode u većini slučajeva žele iskusiti i druge domaće gastronomske
proizvode poput samoborskih češnjovki, kobasica, sira i vrhnja te ostalih
suhomesnatih proizvoda, što dovodi do zaključka kako je vrlo važno povezivanje,
dobra komunikacija i složnost svih turističkih ponuđača jer su sve grane turizma
usko povezane i zajedno čine cjelinu, pružajući tako sve što turistima treba kako
bi se zadovoljile njihove želje i potrebe.
Što se tiče mišljenja o razvoju samog vinskog turizma te zadovoljstva ponuđača
vinskih proizvoda, smatramo da postoji prostora za napredak. Prema
prikupljenim podacima većina ponuđača nije previše zadovoljna, dok odgovor iz
Gradske uprave i Turističke zajednice grada Samobora otkriva kako se tek 10 %
upita turista odnosi na vinski turizam. Dakle, mjesta za napredak ima, no
potrebna je bolja marketinška organizacija poput oglašavanja na internetskim
stranicama, poticanje razvoja vinskih djelatnika, edukacije i obrazovanja te
organiziranje više događaja povezanih s vinskim proizvodima. U današnje se
vrijeme proizvodi prodaju zbog dobre reklame i oglašavanja, stoga je vrlo važno
kakav se dojam ostavlja i na koji se način privlače sami turisti i posjetitelji. Uz
bolju ponudu i zanimljivije događaje velik broj turista iskazao bi želju za dolaskom.
Potrebno je iz početka krenuti s istraživanjem tržište, pratiti turiste, njihove želje i
potrebe te na taj način stvoriti vinsku priču koja će svakom turistu pružiti
nezaboravan osjećaj i stvoriti potrebu za ponovnim dolaskom. Potencijal je ovdje,
samo se uz dobar kadar i još bolju priču mora kvalitetno iskoristiti.

45

5 PRIJEDLOZI
ZA
DALJNJI
RAZVOJ
VINSKOG
TURIZMA U GRADU SAMOBORU
Analizom trenutne situacije u gradu Samoboru i provođenjem intervjua s
ispitanicima i samom gradskom upravom Grada Samobora i Turističkom
zajednicom grada Samobora došli smo do zaključka kako svi ispitanici, od kojih i
gradska uprava i turistička zajednica, smatraju kako samo mali broj turista dolazi
u Samobor isključivo zbog vinskog turizma. S druge strane, smatraju kako je to
nova, popularna vrsta turizma za koju se potrebno dodatno zalagati i da je
potrebno nešto poduzeti glede same promocije i događanja povezanih s tom
vrstom turizma. Prijedlozi koje možemo navesti za gradsku upravu i turističku
zajednicu su:
1. Poboljšati obrazovanje vinara seminarima, konferencijama, praksom,
razmjenom vinara s vinarima iz inozemstva i drugih destinacija koji uzgajaju iste
ili slične sorte i osnovati stručni nadzor, odnosno skupiti tim ljudi koji će se baviti
istraživanjem tržišta, prikupljanjem i analiziranjem podataka te koji će na taj način
davati ispravne smjernice gradu i turističkoj zajednici kako bi zajedničkim
snagama mogli poduzeti sljedeće korake zalažući se za svoje poljoprivrednike i
njihove proizvode na putu prema poboljšanju.
2. Napraviti sistem certificiranja kvalitete vina i vinskih proizvoda na način da se
prikupe podaci o svim poljoprivrednicima te da se svake godine organizira javno
natjecanje na koje bi se mogli prijaviti svi poljoprivrednici i gdje bi mogli pokazati
svoje proizvode te dobiti diplomu za kvalitetu proizvoda i uspjeh. Osim toga,
nužna je i suradnja s Hrvatskim centrom za poljoprivredu, hranu i selo da bi se
postigla standardizacija kvalitete vinskih proizvoda te odredio jedinstven kriterij
za ocjenjivanje i dobivanje što većeg broja bodova za kvalitetu i izvrsnost
proizvedenog vina. Naime, proizvođači vina u suradnji s navedenim centrom
moraju pronaći rješenje kojim će odrediti minimalne uvjete kojima svaki
proizvođač vina mora udovoljiti da bi se bavio proizvodnjom vina, bilo za osobne
potrebe bilo za potrebe tržišta.
3. Ispitivati na šestomjesečnoj bazi osobne potrebe glede konzumiranja različitih
sorti vina po starosnim skupinama u gradu i županiji i vrstama turista. Smatramo
kako je potrebno istraživati starosne skupine vinskih turista jer postoje različite je
u svakoj životnoj dobi želja za upoznavanjem vinskog turizma i kušanjem vinskih
proizvoda različita. Pa tako možemo naglasiti kako mlađe generacije vinskih
turista posjećuju destinacije iz razloga što im je sve to zanimljivo i kako se samo
žele zabaviti i iskusiti nešto novo, dok starije skupine turiste posjećuju vinske
destinacije iz razloga za uživanjem i upoznavanjem proizvodnih proces i tradicija.
Temeljem dobivenih podataka analizirati i prilagoditi proizvodnju vinskih
proizvoda potražnji i sukladno tomu postaviti ciljeve i odrediti koliko je litara
potrebno proizvoditi kako bi se udovoljilo potražnji. Na taj način nikada ne bi došlo
do nestašice vina i proizvodilo bi se onoliko koliko je potrebno da vinskih
proizvoda bude dovoljno za osobne potrebe samih ponuditelja, turiste,
posjetitelje, potrošače i stanovnike grada Samobora.
46

4. Modernizacija i ulaganje u potrebne strojeve, tehnologiju i infrastrukturu koja
će dovesti do proizvodnje kvalitetnijeg vina, brže i jeftinije proizvodnje te stvaranja
serijske proizvodnje uz povoljne cijene kojima će se na organiziranim tržištima
moći konkurirati proizvođačima vina koji imaju jeftinu sirovinu te proizvode vina u
zemljama koje su poznate po proizvodnji vina.
5. Češće organizirati sajmove, događaje i manifestacije u gradu kao i više puta
godišnje organizirati dane otvorenih vrata vinskih proizvođača kako bi bih turisti
na te dane mogli posjećivati, razgledavati i saznati sve o proizvodnji samih
proizvoda i ostalim zanimljivostima te na kraju krajeva ih i kušati.
6. Napraviti internetsku stranicu na kojoj bi se poljoprivrednici mogli prijaviti i
predstaviti sebe, svoje imanje, proizvode i usluge i na kojoj bi svi stanovnici i
turisti mogli ostavljati recenzije, doživljaje i komentare. Pomoću te stranice ili
društvenih mreža objavljivali bi se oglasi koji bi privlačili turiste diljem države i
svijeta.
7. Udruženje svih poljoprivrednika s ciljem prikupljanja mišljenja, iskustva i ideja
za poboljšanje i razvoj vinskog turizma te pružanja financijske i ostale podrške
vinarima za širenje kroz stvaranje samoborskog brenda vinskih proizvoda, koji bi
se plasirao na tuzemna i inozemna tržišta.
8. Promocija vinskog turizma, grada Samobora, svih poljoprivrednika i vinskih
proizvoda, usluga i vinskih bogatstava Samobora koji zaslužuju biti javno vidljivi
i prezentirani svakom turistu, pomoću plakata, oglasa, kako fizičkih tako i
digitalnih, putem raznih sajmova i događanja diljem Hrvatske i plasiranjem vinskih
proizvoda na razna tržišta. U današnje vrijeme se sve vrti oko tehnologije, pa je
iz tog razloga potrebno ulagati u oglašavanje na društvenim mrežama i
internetskim kanalima kako bi se priča o samoborskom turizmu mogla proširiti
diljem svijeta.

47

6 ZAKLJUČAK
Samobor je turistički grad smješten dvadesetak kilometara od glavnog grada
Hrvatske i 5 kilometra od graničnog prijelaza Bregana na granici sa Slovenijom.
Na istoku je omeđen rijekom Savom, na jugu obroncima Rakova Potoka i
Plešivice, na zapadu središnjim Žumberkom i selom Gornja Vas, a na sjeveru
granicom sa Slovenijom te je dio Zagrebačke županije. Oko jedne trećine
Samobora prekriveno je šumom. Šesnaesti je grad po veličini u Hrvatskoj i drugi
po veličini u Zagrebačkoj županiji. Prema popisu stanovništva iz 2021. godine
ima 37 481 stanovnika.
Samobor se nalazi na šesnaestom mjestu po veličini grada u Republici Hrvatskoj,
dok se nalazi na drugom mjestu po veličini u županiji, te se na popisu
stanovništva iz 2021. godine navodi kako Samobor ima 37 481 stanovnika.
Posebnosti grada su što je gradski trg u srednjovjekovne barokne arhitekture te
je vrlo popularna turistička destinacija koja zbog blizine glavnog grada Hrvatske
nudi turistima razne aktivnosti poput planinarenja, biciklizma, hodanja, trčanja,
sportova te druge gastronomske i ostale vrste turizma. Strateškim planom do
2025. godine Grad Samobor definirao je sljedeće dugoročne ciljeve: da za 20 %
poveća noćenja i dolaske turista, da postane destinacija za odmor od više dana,
da bude održiva destinacija uz modernizaciju gospodarstva te da stvori više
hotelskih i smještajnih kapaciteta. Za ovu je godinu predviđeno 14 000 dolazaka
domaćih i stranih turista te 33 000 noćenja. U Samoboru turisti mogu prisustvovati
raznim
tradicijskim,
kulturnim,
zabavnim,
gastronomskim
i
glazbenim
događajima. Najposjećeniji i najpopularniji turistički događaj u Samoboru je
Samoborski fašnik, odnosno karneval, kada se na deset dana Samobor pretvara
u fašničku republiku s nizom događaja i raznovrsnom gastronomskom i
zabavnom ponudom. Osim toga, grad je prepoznatljiv i po samoborskoj kremšniti,
koja je nezaobilazan desert prilikom svakog dolaska.
Analizom trenutne situacije vinskog turizma grada Samobora došli smo do
zaključka da vinski turizam još nije razvijen i kako se samo 10 % turista zanima
za vinski turizam, usluge i proizvode. Poljoprivrednici nisu zadovoljni ili su
djelomično zadovoljni ulaganjem i zalaganjem grada i turističke zajednice te
smatraju kako bi se zajedničkim snagama sve moglo podići na višu razinu, a u
gradu postoje poljoprivrednici za koje se niti ne zna. Po pitanju promocije mnogi
se oslanjaju na dobar glas i dobre recenzije na društvenim mrežama, reklamom
u ugostiteljskim objektima i putem vinske udruge grada Samobora, s kojom mi
nismo uspjeli stupiti u kontakt, što zapravo govori o tomu koliko je interesa i
zalaganja za same poljoprivrednike te njihove proizvode i usluge. Osim toga, neki
su zadovoljni, dok većina nije zadovoljna ni posjetima turista, no navode kako svi
turisti imaju prisutnu želju za edukaciji i razgovorima o vinu. kao ni brojem
promotivnih događanja, kojih je premalo. Što se tiče ponude, kroz odgovore smo
otkrili da je ponuda raznolika, pa tako neki poljoprivrednici uz vinske proizvode
nude i usluge smještaja, ugostiteljske i gastronomske usluge, pa i neke druge
aktivnosti, a ključne usluge koje nude svi poljoprivrednici su degustacija i kupnja
vina, uz mogućnost edukacije o istom. Svi ispitanici spremni su na nove izazove,
veću potražnju i u narednim godinama očekuju veći interes, kako za vinski
turizam tako i za njih same. Najčešće sorte vina koje poljoprivrednici nude su
48

graševina i muškat. Uz sve ostale vrste crnog i bijelog vina, pjenušava i desertna
vina, svjetski brend grada je samoborski bermet, kojemu je, kao i svim vinskim
proizvodima i samoborskim prirodnim bogatstvima, potrebna bolja promocija
kako bi se sve diglo na razinu na kojoj zaslužuje biti. Uz bolji tim ljudi, promociju
i udruženja grad Samobor mogao bi postati vrlo popularan turistički vinski grad,
što bi pridonijelo i samom razvoju grada.
Prijedlozi za poboljšanje vinskog turizma drže kako je potrebno obrazovati vinske
ponuđače, stvoriti sistem koji će certificirati kvalitetu vina, udružiti sve vinare i
ponuditelje kako bi se zajedničkim snagama došlo do bolje realizacije, stvoriti tim
ljudi koji će brinuti o razvoju vinskog turizma, napraviti bolju reklamu i otvoriti
internetsku stranicu na kojoj se mogu prijaviti i prikazati svi ponuđači, svake
godine organizirati natjecanje za kvalitetu vina te uz sve to nekoliko puta godišnje
napraviti vinske događaje poput dane otvorenih vrata, raznih sajmova i druženja.
Potrebno je i istraživati na šestomjesečnoj bazi konzumacije vinskih proizvoda
među turistima i na taj se način prilagoditi proizvodnji vinskih proizvoda u skladu
s njihovom potražnjom. Nadalje, potrebno je bolje reklamiranje putem digitalnog
svijeta u smislu oglašavanja na raznim društvenim mrežama i internetskim
platformama koje su u današnje doma popularne među vinskim turistima. Zatim,
potrebno je financijski ulagati u razvoj tehnologija kako bi se postigla brža i
kvalitetnija proizvodnja vinskih proizvoda i maksimalno olakšala proizvodnja
vinskim djelatnicima.
Zaključno, Samobor je grad koji ima previše potencijala da bi vinski turizam bio
na razini na kojoj je sada. Potreban je veći angažman i stručan tim ljudi, koji će
praćenjem situacije i kvalitetnim prijedlozima stvoriti bolju turističku ponudu i
pomoći poljoprivrednicima da razviju i privuku turiste. Dakle, potrebna je bolja
promocija, bolja međusobna komunikacija te uključenost svih poljoprivrednika,
udruga, gradske uprave i turističke zajednice.

49

7 LITERATURA I IZVORI

Alpeza, I. (2008). Temelji kemijskog sastava vina. Glasnik zaštite bilja, 31(6),

143–150.
Bermet.hr.
(b.
d).
Bermet
Fabek
–
web
stranica.
Dostupno
na

http://www.bermet.hr/, 9. 9. 2022.
Bermetfilipec.hr. (b. d). Bermet Filipec – web stranica. Dostupno na

https://www.bermetfilipec.hr/, 8. 9. 2022.
Bojnec, S. i Korpar, K. (2005). Wine and Tourism in Ljutomer-Ormoz Wine-

Growing Areas. Društvo agrarnih ekonomista, Slovenija.
Bonduelle.hr. (b. d). Pravila kombiniranja vina uz hranu. Dostupno na

https://bonduelle.hr/clanak/pravila-kombiniranja-vina-uz-hranu,
10.
8.

2022.
Britannica.com.
(b.
d.
a).
Wine.
Dostupno
na

https://www.britannica.com/topic/wine#ref66637, 1. 7. 2022.
Britannica.com.
(b.
d.
b).
Winemaking
Process,
Dostupno
na

https://www.britannica.com/topic/wine/The-wine-making-process/, 15. 7.

2022.
Brown, G. i Getz, D. (2005). Linking wine preferences to the choice of wine

tourism destinations. Journal of travel research, 43(3), 266–276.
Bruwer, J. i Li, E. (2007). Wine-related lifestyle market segmentation:

demographic and behavioural factors. Journal of Wine Research, 18(1),

19–34.
 Bruwer, J., Prayag, G. i Disegna, M. (2018). Why wine tourists visit cellar doors:

Segmenting  motivation and destination image. International Journal of

Tourism Research, 20(3),  355–366.
Bruwer, J. i Alant, K. (2009). The hedonic nature of wine tourism consumption:

an experiential view. International Journal of Wine Business Research,

21(3), 235–257.
Charters, S. i Ali-Knight, J. (2002). Who is the wine tourist? Tourism

management, 23(3), 311–319.
Charters, S. i Carlsen, J. (2006). Conclusion: The future of wine tourism

research, management and marketing. Global Wine Tourism Research

Management and Marketing, 263–275.
50

Cho, M., Bonn, M. A. i Brymer, R. A. (2017). A constraint-based approach to

wine tourism market segmentation. Journal of Hospitality and Tourism

Research, 41(4), 415–444.
Čepo, D. V., Karoglan, M., Borgese, L., Depero, L. E., Marguí, E. i Jablan, J.

(2022). Application of benchtop total-reflection X-ray fluorescence

spectrometry and chemometrics in classification of origin and type of

Croatian wines. Food chemistry: X.
Danner, L., Johnson, T. E., Ristic, R., Meiselman, H. L. i Bastian, S. E. (2020).

Consumption context effects on fine wine consumer segments’ liking and

emotions. Foods, 1798.
Dobravina.hr. (2017). Vrhunsko, kvalitetno i stolno vino. Dostupno na

https://www.dobravina.hr/blog/vrhunsko-kvalitetno-stolno/, 12. 6. 2022.
Dzs.hr. (2021). Statistički podaci za poljoprivredu, lov i šumarstvo. Dostupno na

https://web.dzs.hr/PXWeb/Menu.aspx?px_language=hr&px_type=PX&px

_db=Poljoprivreda%2c+lov%2c+%C5%A1umarstvo+i+ribarstvo, 4. 4.

2023.
Eatingwell.com.
(2022).
Is
wine
Healthy?
Dostupno
na

https://www.eatingwell.com/article/7937033/is-wine-healthy-heres-what-

dietitians-have-to-say/, 2. 9. 2022.
Galloway, G., Mitchell, R., Getz, D., Crouch, G. i Ong, B. (2008). Sensation

seeking and the prediction of attitudes and behaviours of wine tourists.

Tourism management, 950–966.
Getz,
D.
(2000). Explore
wine
tourism:
management,
development
i

destinations. Cognizant Communication Corporation.
Hall, C. M., Johnson, G., Cambourne, B., Macionis, N., Mitchell, R. i Sharples,

L. (2009). Wine tourism: an introduction. In Wine tourism around the world,

Routledge.
Hall, C. M. i Mitchell, R. (2000). Wine tourism in the Mediterranean: A tool for

restructuring and development. Thunderbird International Business

Review, 42(4), 445–465.
Hedonica-rakije.com. (b. d). Hedonica najfinijih rakija i vinjaka – web stranica.

Dostupno na http://hedonica-rakije.com/kusaona/, 9. 9. 2022.
Hrv.diabetic-center.com. (b. d). Klasifikacija vina prema boji, sadržaju šećera i

starenju. Dostupno na https://hrv.diabetic-center.com/skolko-sahara-v-

krasnom-suhom-vine.htm, 23. 7. 2022.
Ivandija, T. i Marić, B. (2010). Podjela vina. Glasnik zaštite bilja, 98–107.
Izletiste-pavlin.com. (b. d). Izletište Pavlin – web stranica. Dostupno na

http://www.izletiste-pavlin.com/hr/, 9. 9. 2022.
51

Jaickrasnik.com. (b. d). Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Jaić Krasnik –

web stranica. Dostupno na https://www.jaickrasnik.com/index.html, 9. 9.

2022.
Špiranec,
S.
(2017).
Najvažnije
sorte
Hrvatskih
vina.
Dostupno
na

https://www.jutarnji.hr/dobrahrana/price/vinom-kroz-hrvatsku-ovo-su-

najvaznije-sortehrvatskih-vinskih-regija/6586734/, 19. 6. 2022.
Klatsky, A. L., Armstrong, M. A. i Friedman, G. D. (1997). Red wine, white wine,

liquor, beer, and risk for coronary artery disease hospitalization. The

American journal of cardiology, 416–420.
Komarec, T. (2016). Enogastronomska ponuda Samobora u funkciji stvaranja

branda. (Doktorski rad). Faculty of Tourism and Hospitality Management,

Rijeka.
Kovačić, D. (2005). Izravna prodaja seljačkih proizvoda. Agrarno savjetovanje:

Zagreb.
Kruzlicova, D., Fiket, Ž. i Kniewald, G. (2013). Classification of Croatian wine

varieties using multivariate analysis of data obtained by high resolution

ICP-MS analysis. Food Research International,  621–626.
Lang, M. (1915). Samobor narodni život i običaji. Reprint izdanje u Samoboru

1992. godina: Knjižara jugoslavenske akademije (Dioničke tiskare), 126–

128
Lawinsider.com.
(b.
d).
Wine
definition.
Dostupno
na

https://www.lawinsider.com/dictionary/wine, 13. 7. 2022.
Lončar, M. (2019). Zadovoljstvo posjetitelja ponudom vinskog turizma na

području Zagrebačke županije. (Doktorski rad). Faculty of Agriculture,

Zagreb.
Lzmk.hr. (2012). Intervju. Dostupno na https://proleksis.lzmk.hr/28170/, 8. 5.

2021.
Maričić,
M.
(2021).
Metode
entropijskog
kodiranja.
(Doktorski
rad).

University of Rijeka. Faculty of Maritime Studies, Rijeka.
Mišić, I. (2014). Proizvodnja specijalnih vina. (Doktorski rad). Josip Juraj

Strossmayer
University, Osijek.
Moulton, K. S. i Lapsley, J. T. (2001). Successful wine marketing. Aspen

Publishers, Gaithersburg.
Narodnenovine.hr. (2023). Strategija razvoja održivog turizma do 2030. godine.

Dostupno na https://narodnenovine.nn.hr/clanci/sluzbeni/full/2023_01_

2_18.html, 1. 4. 2023.
52

Nella, A. i Christou, E. (2014). Segmenting wine tourists on the basis of

involvement with wine. Journal of Travel i Tourism Marketing, 783- 798.
Ott, I. (1997). Hrvatski leksikon. Zagreb: Nacionalna i sveučilišna biblioteka, 400–

401.
Petrović, J. i Pivac, T. (2009). Koncept i specifičnosti vinskog turizma. Zbornik

znanstvenog skupa, 167-170.
Razović, M. (2015). Vinski turizam kao posebni oblik turističke ponude Dalmacije.

Zbornik radova Veleučilišta u Šibeniku, 51–67.
Remaud, H. i Lockshin, L. (2009). Building brand salience for commodity‐based

wine regions. International Journal of Wine Business Research.
Samobor.hr. (b. d. a). Samobor. Dostupno na https://www.tz-samobor.hr/, 13. 5.

2022.
Samobor.hr. (b. d. b). Vinari i proizvođači bermeta i rakije. Dostupno na

https://www.samobor.hr/visit/vinari-proizvodjaci-bermeta-i-rakije-t93, 12.

5. 2022.
Samobor.hr. (b. d. c). Strateški program razvoja grad Samobor 2020-2025.

Dostupno na file:///C:/Users/lovro/Downloads/strateski_program_razvoja

_2020-2025_15154.pdf, 10. 9. 2022.

Sudarić, T., Samardžija, L. i Lončarić, R. (2020). Viticulture and wine as export

potential of Croatia. Poljoprivreda i Šumarstvo, 57–66.
Šijan, D. (1971). Samobor u prošlosti i sadašnjosti. Zagreb: Stylos,105–106.
Thewinelab.eu. (b. d). Wine Tourism: Definition, opportunities, implications and

strategies.  Dostupno na https://training.thewinelab.eu/training-area/at-

the-
marketplace/the-
opportunities-of-experience-based-tourism-in-

wine-and-
food-sectors/unit-1-wine- tourism-definition-opportunities-

implications-and-
strategies/, 10. 5. 2022.
Unwto.org.
(b.
d).
Gastronomy
and
wine
tourism.
Dostupno
na

https://www.unwto.org/gastronomy-wine-tourism, 14. 4. 2021.
Usvc.hr. (b. d). Vinari. Dostupno na https://www.usvc.hr/index.php/template-

layout/vinari/vinarska-udruga, 1. 6. 2022.
Valenzuela, D. i Shrivastava, P. (2002). Interview as a method for qualitative

research. Southern Cross University and the Southern Cross Institute of

Action Research.
Vinacroatia.hr.
(b.
d).
Središnja
bregovita
Hrvatska.
Dostupno
na

https://vinacroatia.hr/vinogradarske-regije-i-sortiment/sredisnja-bregovita-

hrvatska/, 10. 9. 2022.
53

Vino-sirovica.hr. (b. d). Vino Sirovica - web stranica. Dostupno na https://vino-

sirovica.hr/, 9. 9. 2022.
Visitzagrebcounty.hr. (b. d). Vina i vinske ceste Zagrebačke županije. Dostupno

na
http://www.visitzagrebcounty.hr/kroz-zupaniju/vinske-ceste/,
5.
9.

2022.
Winetourismportugal.com. (2020). What is Wine Tourism? And What type of

Wine  Traveler
are
You?
Dostupno
na

https://blog.winetourismportugal.com/what-is-wine-tourism,  13. 6. 2022.
Yuan, J., Morrison, A. M., Cai, L. A. i Linton, S. (2008). A model of wine tourist

behaviour: a festival approach. International Journal of Tourism

Research, 207–219.

54

PRILOZI
PRILOG 1: Pitanja za intervju
.......................................................................... 55
PRILOG 2: Anonimni ispitanik – Intervju 1
....................................................... 56
PRILOG 3: Anonimni ispitanik – Intervju 2
....................................................... 58
PRILOG 4: Anonimni ispitanik – Intervju 3
....................................................... 60
PRILOG 5: Anonimni ispitanik – Intervju 4
....................................................... 62
PRILOG 6: Anonimni ispitanik – Intervju 5
....................................................... 64
PRILOG 7: Anonimni ispitanik – Intervju 6
....................................................... 66
PRILOG 8: Anonimni ispitanik – Intervju 7
....................................................... 68
PRILOG 9: Anonimni ispitanik – Intervju 8
....................................................... 70
PRILOG 10: Anonimni ispitanik – Intervju 9
..................................................... 72
PRILOG 11: Anonimni ispitanik – Intervju 10
................................................... 74
PRILOG 12: Anonimni ispitanik – Intervju 11
................................................... 76
PRILOG 13: Anonimni ispitanik – Intervju 12
................................................... 78
PRILOG 14: Anonimni ispitanik – Intervju 13
................................................... 80
PRILOG 15: Intervju - gradska uprava i turistička zajednica grad Samobora
... 82

55
PRILOG 1: Pitanja za intervju
Pitanja koja su bila postavljena ispitanicima koji proizvode vino, odnosno
ponuđačima vinskih proizvoda su:
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i rada
u kojem broju?
3. Što možete ponuditi turistima?
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te tko
ih organizira i kakvi su ti događaji?
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?

S druge stane, za gradsku upravu i Turističku zajednicu grada Samobora
postavljena su sljedeća pitanja:
1. Kakva je po Vašem mišljenju trenutna situacija vinskog turizma u gradu
Samoboru?
2. Koliko se zalažete za širenje vinara, vinskih klijeti i vinskih proizvoda?
3. Postoji li skupina ljudi koja kontrolira razvoj i tržište?
4. Koje radnje poduzimate i na koji način sudjelujete u promociji i ulaganju u
vinski turizam grada?
5. Smatrate li da se ta grana turizma može proširiti i napredovati te zašto?
6. Postoji li interes za upoznavanje lokalnih proizvođača?
7. Koliko sudjelujete u razvoju vinskog turizma?
8. Koliko se turista raspituje o vinskim proizvodima?
9. Koje je Vaše mišljenje o svemu tome i koji su ciljevi za razvoj vinskog
turizma?

56

PRILOG 2: Anonimni ispitanik – Intervju 1
1. Što mislite o trenutnom ulaganju grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Nisam zadovoljan ulaganjem grada u vinski turizam jer sve što sam stvorio,
stvorio sam potpuno sam pomoću svoje obitelji i nisam iskusio ničiju drugu
pomoć. Poticaji grada su mizerni i nedovoljni za razvoj vinskog turizma na razinu
na kojoj može biti uz ponude koji Samoborski vinari mogu pružati turistima.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Turisti nas posjećuju, ali ne koliko bi voljeli da nas posjećuju. Posjećuju nas turisti
koji su voljni i imaju želju naučiti proces izrade i proizvodnje vina i vinskih
proizvoda, te turisti koji vole boraviti u prirodi i maknuti se od civilizacije, prometa,
grada i uživati isključivo u prirodnim bogatstvima. Najviše nas posjećuju starije
populacije turista koje dolaze isključivo radi kušanja kvalitetnih sorti domaćih
samoborskih vina te profesionalci koji znaju cijeniti i prepoznati istu kvalitetu.
Ponekad se nađu i mlađe populacije koje dolaze kupiti vino kod nas iz razloga
što on je potrebno domaće vino za proslave, no takve vrste turista ne znaju cijeniti
kvalitetu i konzumiraju vina isključivo radi zabave.
3. Što možete ponuditi turistima?
Naše obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo se bavi isključivo proizvodnjom vina
koje se može okusiti u nekoliko ugostiteljskih objekata u Samoboru ili u našem
vinskom podrumu koji se nalazi pet minute lagane vožnje od samog centra grada.
Turistima možemo pružati informacije i pokazati i objasniti proces izrade vina i
vinskih proizvoda, možemo im odgovoriti na razna pitanja koja ih zanimaju, te
možemo pružati uživanje u njihovim vinogradima, vinskim podrumima i kleti, gdje
ujedno turisti mogu i prenoćiti i nešto pojesti, te koristiti i neke druge usluge i
aktivnosti.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Što se tiče same promocije proizvoda, zaista slabo, naša vina možete iskusiti u
nekoliko samoborskih kafića i direktno kod nas, a turisti većinom dolaze kod nas
samo preko preporuka i dobrog glasa. U nekoliko samoborskih kafića koji se
nalaze na samom gradskom trgu, si koriste i stanovnici svakodnevno
konzumiraju naša vina te se na taj način stvara neka reklama se za naše
poljoprivredno gospodarstvo no mišljenja smo da postoji puno bolji način si
reklamiranja te kako bi trebalo koristi tehnologije i internetsku platformi se kako
bi se promocija odnosno reklamiranje dovelo na bolju razinu i privuklo puno reći
broj turista.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
57

Barem jednom na godinu sudjelujemo na nekoj od manifestacija u gradu
Samoboru, gdje na štandu turisti mogu isprobati naše delicije, te smatramo kako
je to premalo, te da bi grad morao i mogao organizirati puno više i češće događaje
posvećene gastronomskom i vinskom turizmu. Svake godine se prijavljuje na
natjecanje izvan Samobora gdje smo do sada unazad 20 godina svaki put osvojili
brončanu ili zlatnu medalju i diplomu za naše vinske delicije, te sudjelujemo na
raznim sajmovima i događajima izvan grada gdje upoznajemo vinare koji dolaze
diljem Hrvatske i zajedno s njima dijelimo i razmjenjujemo znanja i iskustva.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Za sada proizvodimo vina onoliko koliko je dovoljno za naše potrebe i potražnju,
kada bi interes bio veći, povećali bi proizvodnju i prilagodili bi se potražnji i
interesu turista. Na godišnjoj razini proizvedemo oko 3,000 litara vina što je i
previše za našu prodaju, no u pripravnosti smo i spremni smo za veću
proizvodnju vinskih proizvoda ukoliko bi se potražnja povećala.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Vinski turizam je novi oblik turizma koji se tek razvija i mislim da će se s
vremenom povećati i proširiti na razinu koju vinski turizam zaslužuje jer je to nešto
što se treba širiti i vidjeti, a ne čuvati u podrumima.
8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Prevelika očekivanja nemam, te mislim da se treba bolje organizirati i potruditi sa
promocijom same vrste turizma kako bi mogao imati neka normalna očekivanja.
S načinom i stavom zalaganja za nas vinare kao dosadašnjih godina, vinski
turizam se ne može razvijati i kroz godine može biti samo lošiji.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Turistima možemo ponuditi kušanje i kupovinu vina, doživljaj proizvodnje vina,
skladištenja i brige o vinogradima i vinovoj lozi, cjelokupni proces uz zakusku i
brojne druge usluge poput smještaja, ugostiteljskih usluga, atrakcija, zabavnih
programa i slično. Uz sve navedeno, pružamo smještaj pored naše vinske kleti
gdje možemo smjestiti oko desetak osoba koji se mogu prepustiti uživanju dok
ćemo ih mi posluživati i voditi brigu da im ne bude dosadno.

58

PRILOG 3: Anonimni ispitanik – Intervju 2
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Nismo zadovoljni ulaganjem, jer nemamo nikakvu interakciju s gradom i
turističkom  zajednicom grada Samobora. Sa gradom i turističkom zajednicom
skoro pa i ne surađujemo, sami se brinemo o svemu i sami bez ičije pomoći smo
stvorili sve što imamo, a time se bavimo još od davnih obiteljskih korijena, pa nam
je proizvodnja vina postala obiteljska tradicija. Koliko smo upućeni ponekad su
otvoreni natječaji za poticaje koji se odnose na poljoprivrednike, no nismo se
nikada prijavili jer nam svejedno ti poticaji ne bi ništa posebno značili kada su
promocija, interes i posjete premale da se trenutno počnemo razvijati.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Turisti nas jako slabo posjećuju, nismo pretjerano zadovoljni. Većinom nas
posjećuju turisti koji žele iskusiti domaće i autohtone vinske delicije sa područja
Samobora, većinom mlađe populacije. Ponekad nas posjete i starije populacije
turista koji znaju cijeniti vino te koji znaju uživati i prepoznati kvalitetu koja im se
nudi kušanjem vina. Prema svakom turisti imamo isti pristup te odgovaramo na
sva pitanja, te ukoliko ih zanima objasnimo im i demonstriramo proces nastajanja
vina i svega ostalog što ih zanima.
3. Što možete ponuditi turistima?
Turistima možemo ponuditi razgledavanje naše vinske kleti i vinskih podruma,
možemo ih provesti našim imanjem i pokazati vinograde i voćnjak koje imamo u
svojem posjedu, a turisti se mogu družiti sa domaćim životinjama i uživati u
prirodnoj i zelenoj okolini. Isto tako, nudimo turistima besplatno kušanje naših
vinskih delicija, uz predstavljanje naših proizvoda, odgovora na pitanja, te
obrazovanje o vinu i svemu povezanom s vinom.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Svoje proizvode ne reklamiramo, mišljenja smo da bi grad trebao pomoći u tome
i organizirati više događaja gdje bi se svaki poljoprivrednik mogao dokazati i
pokazati čime raspolaže i što može ponuditi turistima. Sami vinski turizam bi
pridonio općenito razvoju turizma u gradu Samoboru, te mislimo kako bi grad i
turistička zajednica trebali biti oni koji će nas vinare bolje promovirati, jer sama
promocija i dolazak turista u grad, najviše doprinosi gradskom proračunu i samoj
promociji grada općenito. Do sada su nas turisti posjećivali preko preporuka ili
slučajni prolaznici koji su se našli u blizini našeg imanja.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
Postoje nekoliko puta godišnje, no smatramo kako to nije dovoljno za razvoj i
širenje na području vinskog turizma u gradu Samoboru. Sami grad Samobor
59

organizira dva ili tri puta godišnje nekakav sajam ili predstavljanje vinara, no sve
ostalo i sva stručna osposobljavanja i natjecanja posjećujemo izvan grada, jer u
samom gradu ne možemo naučiti ništa više od onoga što sada znamo i ne
možemo se natjecati sa boljom i različitom konkurencijom. Grad bi trebao uz
vinarsku udrugu organizirati natjecanje za sve vinare, a ne samo iz grada.
Organizirati događaje za vinare iz cijele Hrvatske i na taj način potaknuti razvoj
vinskog turizma i općenito turizma grada Samobora.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Vinskih proizvoda proizvodimo dovoljno, a čak i previše u skladu s potražnjom.
Nekakva prosječna godišnja količina koju proizvodimo je oko 5000 litara vina
godišnje, od čega je 70% bijelog vina, a ostatak se odnosi na crno vino. Vina
imamo u podrumima stara i preko desetak godina, koja pravilno skladištimo za
kupca koji će znati cijeniti takvu kvalitetu vina. Uz povećanu potražnju smo
spremni proizvoditi i više litara, no za sada nemamo potrebe.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Smatramo da se vinski turizam jako može proširiti i kako postoji vrlo puno
prostora za sami napredak i reklamiranje vinskih delicija i proizvoda. Uz bolje
udruženje samih vinara i vinarske udruge smatramo da bi se došlo do bitnih
činjenica koje bi pomogle u razvoju samog vinskog turizma, te na taj način
poboljšali promociju i privukli veći broj turista.
8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Očekivanja su nam da će se kroz sljedećih par godina interes za upoznavanjem
autonomnih vinskih proizvođača povećati na razinu na kojoj zaslužuje biti i kako
će to biti početak našeg širenja. Isto tako, mišljenja smo da postoji prostora za
napredak koji je potrebno iskoristiti i pružati turistima nezaboravno iskustvo u
posjetima vinarima i kušanjem kvalitetnih vinskih proizvoda.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Turistima možemo ponuditi veliki izbor kvalitetnih vina, a neka od sorti su: zeleni
silvanac, rajnski rizling, chardonnay i Samoborski bermet. Turisti kod nas mogu
učiti o proizvodnji vina, brizi o vinovoj lozi i vinogradu, samom procesu izrade
vina, te se kod nas mogu i kupiti i kušati domaća kvalitetna vina koja samostalno
proizvodimo.

60

PRILOG 4: Anonimni ispitanik – Intervju 3
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Trenutna briga i ulaganje samog grada u nas poljoprivrednike je minimalna i
smatramo da bi se trebala podići na bolju razinu. S gradom i turističkom
zajednicom komuniciramo i surađujemo izričito ukoliko je organiziran neki
događaj na kojem možemo sudjelovati, a inače nam je jako slaba komunikacija.
Što se tiče financijske potpore, za sada smo primili prije par godina jednokratnu
nepovratnu transakciju za pomoć pri sađenju vinove loze, no ukoliko želimo neke
veće transakcije moramo se obratiti državi, županiji ili EU fondovima koji
definitivno puno više brinu o nama vinarima, nego naš vlastiti grad.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Turisti nas posjećuju s namjerom upoznavanja s proizvodnjom vinskih proizvoda
i delicija, ali u malim brojevima. Posjećuju nas turisti koji vole upoznavanje sa
gastronomskim proizvodima poput tradicionalnih izratka hrane i pića za određena
područja.
3. Što možete ponuditi turistima?
Turistima možemo ponuditi, predočiti i objasniti sami proizvodni proces izrade
vina, mošta i vinskih proizvoda, druženje u prirodi, vinogradu i na našem području
i teritoriju, te ih ponuditi u našoj kuhinji i ostalim zabavnim aktivnostima.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Svoje proizvode reklamiramo isključivo putem dobrog glasa i preporuke turista i
stanovnika samog grada Samobora.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
Postoje ali u jako malim količinama na godišnjoj razini, ali se sami prijavljujemo
na razna natjecanja i sajmove diljem hrvatske.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Proizvodimo i više nego što nam je potrebno u skladu s potražnjom, brojčano
možemo reći da je to 7.000 litara vina godišnje, pa iz tog razloga imamo sorte
vina koje leže već nekoliko desetina godina i čekaju pravu osobu koja će ih
okusiti.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Smatramo da se vinski turizam može širiti jer je sve više takvih turista koji putuju
i dolaze na destinacije isključivo kako bi kušali tradicionalne gastronomske
proizvode neke destinacije.
61

8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Naša očekivanja kroz godine su pozitivna i kako su spremni na postepenu veću
potražnju i prilagodbu u skladu s tržištem.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Turistima možemo ponuditi razne domaće sorte vina, domaće proizvode poput
sira i vrhnja, domaćih jaja, razne poslastice i uslugu smještaja i obilaska područja
i vinograda. Neka od sorti koje imamo u ponudi su graševina, portugizac,
vincessa. Od hrane nudimo patku i puricu sa mlincima, češnjovke, krvavice,
buncek i jela sa vrganjima. Moramo napomenuti kako je sva hrana iz domaćeg
uzgoja, kao i vina.

62

PRILOG 5: Anonimni ispitanik – Intervju 4
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Trenutno ulaganje u grad je solidno, te smatramo kako se interes i potražnja
može povećati kada bi grad pokazivao više interesa za takvu vrstu turizma.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Posjećuju nas s interesom upoznavanja procesa vina, vinskih proizvoda i
gastronomskih delicija, no brojčano nismo zadovoljni. Posjećuju nas turisti koji su
željni odmora, života u prirodi i  tradicionalnih običaja, delicija i usluga.
3. Što možete ponuditi turistima?
Turistima možemo ponuditi uslugu smještaja u svojim smještajnim jedinicama,
razgledavanje imovine i vinograda, ugostiteljsku uslugu u našem restoranu i
korištenje svih usluga, sprava i jedinica koje su dostupne.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Turisti nas posjećuju prema dobrom glasu i recenzijama na internet platformi, a
ujedno jer svoju uslugu smještaja nudimo na raznim platformama poput Airbnb-
a i Booking-a.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
Postoje, ali nedovoljno koliko bi trebalo da se nešto kvalitetno od toga može
napraviti i da može pridonijeti njihovom širenju.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Svake godine proizvedemo vina koliko nam se pruži prilika, a to iznosi oko 8.000
litara, no spremni smo proizvoditi i više, ukoliko bi bilo potrebe.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Smatramo da je područje grada Samobora puno potencijala i kako se može
napredovati u pozitivnom smjeru uz bolju suradnju svih poljoprivrednika, gradske
uprave i turističke zajednice, jer  grad Samobor ima nekolicinu prirodnih
bogatstva koje je jako malo ljudi vidjelo.
8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Kroz godine očekujemo pozitivan napredak jer prostora za napredovanje ima.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
63

U našem ugostiteljskom i smještajnom objektu turistima i gostima možemo
ponuditi razne vrste crnog i bijelog vina, pjenušca, domaćeg sira, tradicionalna
samoborska jela, igranje po našim terenima, opuštanje u hidromasažnim kadama
i bazenu, te ostale zanimljivosti. Nudimo kušanje i kupovinu tradicionalnih vina
za ovaj kraj, a to su: zeleni silvanac, chardonnay, graševina i bijeli pinot.

64

PRILOG 6: Anonimni ispitanik – Intervju 5
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Ne želimo odgovoriti na ovo pitanje kako se naš trenutni odnos s gradom ne bi
još više zakomplicirao.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Turisti nas ponekad posjećuju, ali svakodnevno prodajemo svoje vinske
proizvode u lokalu u Samoboru što nam donosi profit i mogućnost za daljnje
širenje. Posjećuju nas turisti koji su došli isključivo sa željom za upoznavanje
tradicije i proizvodnje vinskih proizvoda, te turisti koji žele svoje uspomene stvoriti
u zelenilu i uz dobru čašu kvalitetnog vina.
3. Što možete ponuditi turistima?
Turistima možemo ponuditi kupovinu vinskih delicija, razgledavanje vinskog
podruma i vinograda, upoznavanje sa svim procesima, kušanje vinskih
proizvoda, uslugu smještaja ukoliko je nužna, te odgovore na razna pitanja.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Svoje proizvode reklamiramo u našem uličnom lokalu u Samoboru gdje se mogu
kupiti i vidjeti svi gastronomski i vinski proizvode koje samostalno proizvodimo.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
Postoje, ali dobar dio tih sajmova, natjecanja i radionica nisu organizirani u gradu
Samoboru, već diljem Hrvatske i u susjednim vinskim regijama.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Proizvodimo u skladu s trenutnom potražnjom, oko 5.000 litara godišnje, no
spremni smo na daljnje izazove i širenje.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Smatramo da se vinski turizam može pozitivno i jako proširiti ukoliko će se svi
poljoprivrednici zajedno okupiti i uz udrugu samoborskih vinara pokrenuti i inicirati
gradu i turističkoj zajednici na njihovom razvoj i mogućnost za bolju promociju
svojih proizvoda, jer se takvo što ne smije skrivati i treba biti pokazano turistima.
8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Naša očekivanja kroz godine su pozitivna i očekujemo da će se kroz godine sve
bolje početi reklamirati i širit jer i sama potražnja i interes za takvom vrstom
65

turizma kroz zadnje godine je sve veća, pa smatramo da se nešto mora poduzeti
u vezi toga.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Turistima možemo ponuditi različite sorte vina koje možemo proizvesti na svojem
imanju, razne gastronomske zakuske i usluge upoznavanja i učenja o proizvodnji
istog. Neka od sorta vina koja nudimo su: graševina, zeleni silvanac, chardonnay,
muškat žuti, sivi pinot, cabernet sauvignon i cuvée. Od jela imamo samo nareske
domaće proizvodnje koje služimo kao hladno predjelo.

66

PRILOG 7: Anonimni ispitanik – Intervju 6
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Nismo zadovoljni ulaganjem grada u vinski turizam jer sve što smo stvorili, stvorili
smo potpuno sami pomoću svoje obitelji i nismo iskusili ničiju drugu pomoć. Dosta
slabo surađujemo sa gradom, te se nadamo kako će se ta suradnja u budućnosti
poboljšati. Suradnja i ulaganje u ovu granu turizma je zaista mizerna te smatramo
kako bi se i grad i turistička zajednica trebali više angažirati oko ovog produkta
jer je dosta popularan na zapadu.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Turisti nas posjećuju, ali premalo. Smatram kako grad Samobor premalo ulaže u
ovu iznimno bitnu kulturnu baštinu. Najčešći tipovi gostiju koji nas posjećuju su
pretežito mlađe generacije, koji se nalaze u ovoj tranzitnoj zoni. Također dolaze
nam dosta turista iz Zagreba na vikend odmor sa željom isprobavanja nečeg
autentičnog.
3. Što možete ponuditi turistima?
Možemo im ponuditi sveukupni doživljaj i proces kako nastaje vino, te u konačnici
i kušanje tog proizvoda. Uz vino i razne sorte koje turisti kušaju, kod nas se može
i dobro pojesti. Turiste vodimo u obilazak našeg imanja uz razne priče i bitne
činjenice kojima pokušavamo svakome turistu pružati istinski i realan osjećaj u
vinogradu i da na ispravan način razumiju važnost svakog proces izrade vina koji
je bitan za konačni kvalitetni proizvod.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Reklamiramo ih prvenstveno putem dobrog glasa, svoje vino prodajemo u
najboljim restoranima grada Samobora sa domaćim proizvodima i hranom.
Također vino prodajemo i na tržnici u gradu Zagrebu i čak nešto na online prodaji
putem društvenih mreža.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
Koliko ja znam ima nekih manifestacija u gradu Samoboru, na jedino što idemo
je natjecanje za medalju i diplomu koje se organizira od strane vinogradarske
udruge jednom godišnje u Samoboru, dok na sve ostale sajmove i događaje
diljem Hrvatske, odemo samoinicijativno.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Proizvodimo dovoljno za svoje potrebe, oko 10.000 litara godišnje, međutim
proizvodnja se može vrlo lako povećati ukoliko postoji potražnja. Dakle neki
razuman odgovor bi bio da sada proizvodimo u skladu sa potrebama tržišta.
67

7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Smatramo kako ima veoma puno potencijala. Kraj u kojem se nalazi Samobor je
vinorodno područje i iz tog razloga bi se trebalo više angažirati u tom smjeru.
Smatramo kako bi trebalo prezentirati ovo područje kao vinsku destinaciju sa
dobrom hranom i kvalitetnim sortama vina.
8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Mislimo kako će se vinski turizam u narednih 10 godinu povećati za 100%, kao i
samo tržište vina u ovom kraju. Također smatramo kako kvaliteta vina sa ovih
područja eksponencijalno raste i zaista nema razloga za brigu oko potražnje.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Nudimo kušanje i kupovinu raznih sorta vina kao što su: vina rajnski rizling, zeleni
silvanac, chardonnay i portugizac. Od jela nudimo tradicionalnu racu ispod peke
koja se peče i marinira pred gostima tako da mogu dobiti potpuni doživljaj
kvalitete i okusa zavičaja.

68

PRILOG 8: Anonimni ispitanik – Intervju 7
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Ne želimo dati odgovor na navedeno pitanje.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Turisti nas posjećuju sa željom učenja o proizvodnji vina. Zadovoljni smo sa
brojem turista koji nas posjećuju jer imamo u vlasništvu jedan ulični lokal u
samom gradu, gdje nas turisti svakodnevno posjećuju i konzumiraju naše vinske
proizvode, tu su stvarno sve životne dobi prisutne.
3. Što možete ponuditi turistima?
Turistima možemo ponuditi kušanje domaćih vinskih proizvoda u našem uličnom
lokalu i vinskom podrumu. Uz kušanje vina, nudimo uslugu smještaja, kušanje
gastronomskih proizvoda i obrazovanje i pokazivanje procesa proizvodnje vina i
nastanka konačnog proizvoda.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Svoje proizvode reklamiramo potpuno sami, u svojem uličnom lokalu i putem
društvenih mreža, no mislimo kako bi uz suradnju s gradom, promocija bila puno
bolja i privukli bi još veći broj turista.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
Koliko smo mi upućeni, grad organizira jednom do dvaputa godišnje neki događaj
na koji se mi ne odazovemo jer smatramo da su takvi događaji smiješni, te da bi
trebalo puno poraditi na njima i ugledati se na druge gradove. Posjećujemo
sajmove u drugim gradovima i prijavimo se na poneko natjecanje, gdje smo uvijek
dobro ili vrlo dobro ocijenjeni.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
U prosjeku na godišnjoj razini proizvodimo oko 8.000 litara vina, što zadovoljava
u potpunosti našu potražnju i ostaje po nekoliko stotina litara koja skladištimo u
podrumima i čuvamo za posebne prilike.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Smatramo kako se vinski turizam u gradu Samoboru može podići na bolju razinu
jer svakom turistu može pružati vinsku zanimljivu priču, šetnju vinskom cestom,
kušanje različitih sorti crnog i bijelog vina, uživanja u prirodi i vinogradima.
Samobor ima puno prirodnih bogatstva i veliki izbor kvalitetnih vina koja je
potrebno prikazati javnosti i širiti diljem svijeta.
69

8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Naša očekivanja za razvoj vinskog turizma kroz naredne godine u gradu su vrlo
pozitivna i smatramo da će se s godinama postepeno razvijati, što je polagano i
počelo, te da će za otprilike za desetak godina vinski turizam u gradu biti u
potpunosti u onoj razini na kojoj zaslužuje biti.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Vinske proizvode koje nudimo turistima su različite sorte bijelog vina poput
rajnskog rizlinga, graševina, muškata i traminca, a uz sve to im možemo ponuditi
i kušanje gastronomskih domaćih suhih proizvoda.

70

PRILOG 9: Anonimni ispitanik – Intervju 8
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Na ovo pitanje možemo reći kako smo u jednom dijelu ulaganja zadovolji. U dva
ili tri navrata smo od gradske uprave primili nepovratna sredstva koja su nas
potaknula na daljnji razvoj našeg gospodarstva, te smo na taj način proširili svoje
kapacitete i osigurali veću količinu proizvoda za vinske turiste.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Svaki turist koji nas posjeti se interesira baš za učenje o samom procesu izrade
naših vinskih proizvoda, te im pokušavamo riječima prikazati jasnu sliku od
samog početka do kraja. Od same sadnje vinove loze, brige za istim,
obrezivanjem, rezanje, špricanjem, berbom i svim ostalim. Posjećuju nas
većinom starije populacije turista koji su želji slušati i učiti.
3. Što možete ponuditi turistima?
Turistima koja nas posjećuju možemo pružiti kušanje i kupovinu naših domaćih
proizvoda, uz cijelo obrazovanje o proizvodnji istog, te razgledavanje naših
prostora i imanja, uz degustaciju gastronomskih domaćih proizvoda.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Svoje proizvode reklamiramo putem vinarske udruge grada Samobora, putem
društvenih mreža, Internet platforme, te putem dobrog glasa i dobrih recenzija na
raznim internetskim platformama.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
Tijekom godine sudjelujemo na dva do tri događaja koja su organizirana od strane
grada i turističke zajednice, te uz to sudjelujemo na raznim natjecanjima,
sajmovima i usavršavanjima znanja diljem Hrvatske.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Godišnje proizvedemo oko 15-20.000 litara vinskih proizvoda, što se čak 90%
odnosi na prodaju vinskim turistima, lokalima i stanovnicima, a ostatak
skladištimo i čuvamo ili ponekad učinimo kakvo dobro djelo i nekoga počastimo.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Definitivno smatramo kako se u gradu Samoboru vinski turizam može podići na
bolju razinu jer se grad nalazi na području gdje takva vrsta turizma zaista može
uspjeti i gdje ima potencijala za takvu vrstu turizma. Vjerujemo da postoji jako
veliki broj naših domaćih poljoprivrednika koji bi sa smiješkom turistima pričali o
njihovim proizvodima, te se uključili u širenje i razvoj vinskog turizma.
71

8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Očekivanja koje imam kroz naredne godine su jako pozitivna, jer se ove godine
već vidi neki napredak i mislimo da će se kroz sljedećih pet do šest godina već
vidjeti velika promjena u razvoju vinskog turizma.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Od vinskim proizvoda, nudimo prodaju i kušanje sivog pinota, graševine,
muškata, silvanca te traminca. Uz vinske proizvode nudimo kušnju i domaćih
delacija od životinja iz vlastitog uzgoja.

72

PRILOG 10: Anonimni ispitanik – Intervju 9
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Nismo zadovoljni iz razloga što nikada nismo osjetili brigu o nama, te nikakve
financijske ni ostale potpore koje bi nas potaknule na razvoj i bolji rad. Smatramo
kako bi se trebalo poraditi na tome, te kako bi grad za svoje poljoprivrednike
trebao puno više brinuti i ulagati i cijeniti proizvode koje njegovi poljoprivrednici
stvaraju.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Turisti nas posjećuju u solidnom broju, no nismo zadovoljni sveukupnim brojem.
Posjećuju nas turisti svih životnih dobi, te starije generacije zanimaju sve bitne
činjenice o vinu i procesima izrade.
3. Što možete ponuditi turistima?
Turisti na našem imanju mogu kušati naše domaće vinske i gastronomske
delicije. Mogu se obrazovati o vinu i vinskim proizvodnim procesima, razgledavati
vinograde, vinske kleti, te se družiti i zabavljati u prirodi.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Svoje vinske proizvode reklamiramo putem društvenih mreža i na internetu, dok
neka svoja vina imamo i u zagrebačkim i samoborskim ugostiteljskim objektima,
što nam isto tako stvara jako dobru reklamu.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
U gradu Samoboru postoji jedan sajam, odnosno događaj godišnje na koji
dolazimo i predstavljamo svoje proizvode turistima, dok se sa druge strane
pokušavamo prijavit    na svaki vinski događaj diljem Hrvatske koji vidimo, te na
taj način stvarati nova poznanstva, širiti svoje vinske proizvode i stvarati nova
iskustva.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Na godišnjoj bazi proizvodimo oko 10.000 litara vina, od kojih pola prodamo u
ugostiteljskim objektima u Zagrebu i Samoboru, dok drugi dio nudimo turistima i
posjetiteljima na našem imanju uz gastronomske proizvode.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Grad Samobor kao turistički grad ima jako puno potencijala za podizanje vinskog
turizma na bolju razinu iz razloga što turistima može ponuditi veliku ponudu
vinskih proizvoda i zanimljivosti i aktivnosti u vezi vina, te na taj način pružati
nezaboravno i jedinstveno iskustvo svakome od turista.
73

8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Naša očekivanja za razvoj vinskog turizma u gradu su zapravo jako dobra,
mislimo kako će se kroz naredne godine puno promijeniti i kako postoji
mogućnost da se vinski turizam napokon dovede na razinu na kojoj zaslužuje biti.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Vinske proizvode koje nudimo turistima na našem imanju i ugostiteljskim
objektima u Zagrebu i Samoboru su graševina, muškat, rosé i silvanac.

74

PRILOG 11: Anonimni ispitanik – Intervju 10
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Trenutno ulaganje grada u nas poljoprivrednike je nikakvo. Nismo se susreli sa
nikakvom brigom ni  potporom u ovih dvadeset godina kako imamo svoje
obiteljsko gospodarstvo. Jedine poticaje za razvoj koje smo dobili su bili od
zagrebačke županije, no isto tako su iznosi mizerni i bez naših osobnih sredstava
ne bismo se mogli razvijati, tako da je sve na nama samima.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Turisti nas najviše posjećuju vikendima, većinom starije populacije kojima je
zanimljivo sve u vezi vina, pa tako i učenje i slušanje o samom proizvodnom
procesu vinskih proizvoda, ali kada gledamo ukupni broj posjećenosti, nismo
zadovoljni.
3. Što možete ponuditi turistima?
Turistima nudimo obuku o proizvodnji vina, smještajne usluge, kušanje i kupovinu
vinskih domaćih proizvoda, te razne zabavne programe na našem imanju.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Svoje proizvode ne reklamiramo, odnosno turisti nas posjećuju po preporuci,
dobrom glasu, te vjerojatno preko recenzija na nekim platformama.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
U gradu Samoboru, postoje, ali premalo. Sve događaje koje posjećujemo su
izvan grada Samobora, te smo redovno na njima, no mišljenja smo kako bi grad
trebao organizirati puno više takvih događaja za svoje poljoprivrednike i na taj
način stvarati reklamu cjelokupnom turizmu grada.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Proizvodimo oko 8.000 litara vina godišnje, te nam jako malo ostane za nas.
Spremni smo i želimo proizvoditi više, te ćemo se za veću proizvodnju odlučiti tek
kada vidimo i osjetimo povećanu potražnju za našim vinskim proizvodima.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Grad Samobor zaslužuje imati razvijeniji vinski turizma i smatramo kako je to
moguće uz bolju organiziranost i promociju.
8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
75

Naša očekivanja su kako će se grad, turistička zajednica i vinska udruga kroz
naredne godine više potruditi oko organiziranja događaja i promocije te kako će
se kroz 5-7 godina vinski turizam postepeno početi razvijati.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Kod nas turisti mogu degustirati i kupiti traminac, chardonnay, rajnski rizling te
graševinu, a uz navedene sorte vina mogu degustirati naše ostale delicije.

76

PRILOG 12: Anonimni ispitanik – Intervju 11
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Trenutno ulaganje grada i sama zainteresiranost i želja za suradnjom s nama
osobno je nikakva. Kroz sve ove godine koliko posluje nismo uopće komunicirali
s gradom, te smo mišljenja kako to nije nikako dobro ukoliko se vinski turizam
želi početi razvijati.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Turisti nas posjećuju, no u malenim brojkama što mislimo da je razlog nedovoljna
promocija i organizacija kako nas poljoprivrednika, tako i institucija koje su
nadležne za razvoj, kontrolu i nadgledanje turizma, pa tako i vinskog turizma. No,
kada nas turisti posjete, uvijek postoji interesa za upoznavanjem procesa
proizvodnje naših vinskih delicija.
3. Što možete ponuditi turistima?
Imamo pravilo u našem poslovanju da kada svaki turist pristupi na naše imanje i
dođe kod nas, moramo mu stvoriti osjećaj kao da je kod kuće. Brinemo o
turistima, odgovaramo na pitanja, prikazujemo i objašnjavamo stvari, te nudimo
degustacije naših vinskih i ostalih proizvoda, te naravno omogućujemo druženje
u prirodu i zelenilu.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Nemamo nikakvu reklamu, turisti nas očito posjećuju preko dobro glasa od
prijatelja, rodbine i slično. U skorijoj budućnosti spremni smo se prilagoditi tržištu
i pokrenuti bolju reklamu za naše proizvode, kako bi i sama potražnja za našim
proizvodima bila veća.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
U gradu Samoboru rijetko gostujemo na događajima jer su dosadni i nemaju
nikakvu priču. Sve događaje koje posjećujemo su većinom u Zagrebu gdje uvijek
dođu vinari iz cijele Hrvatske.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
U litrama možemo reći kako svake godine proizvedemo između 5.000 i 7.000
litara te kako je to za trenutnu potražnju i više nego dovoljno, no ukoliko bi se ista
potražnja povećala, spremni smo da izazove i veću proizvodnju.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
77

Naravno da smatramo, uz dobar tim ljudi i bolju organizaciju je sve moguće.
Samobor zaslužuje i može biti vrlo popularan vinski grad jer ponuditelja ima jako
puno a ponuda je isto tako raznovrsna i velika.
8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Očekivanja da će se vinski turizam u gradu razvijati su kako će se kroz sljedećih
2-5 godina sve dovesti na razinu na kojoj zaslužuje biti, te kako ćemo se i mi sami
kao poljoprivrednici početi širiti i razvijati.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Od vinskih proizvoda nudimo kušanje i kupovinu graševine, muškata i
chardonnaya.

78

PRILOG 13: Anonimni ispitanik – Intervju 12
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Na ovo pitanje nije teško odgovoriti. Povezanosti i komunikacije s gradom
nemamo, te sve što smo stvorili,  stvorili smo isključivo sami te iz tog razloga
nismo nikako zadovoljni trenutnim ulaganjem, no sve se može promijeniti.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Na mjesečnoj bazi nas posjeti broj turista, koji bi htjeli da nas tjedno posjeti, iz
tog razloga nismo zadovoljni brojem posjeta, ali što se tiče turista koji dolaze,
uvijek izražavaju želju za upoznavanjem svega oko vina i degustiranjem naših
proizvoda.
3. Što možete ponuditi turistima?
Kada nas turist pojesti, prvo ih upoznajemo i vodimo u obilazak našeg imanja,
vinskog podruma i vinske kleti. Nakon toga u vinskom podrumu nudimo
degustaciju vinskih proizvoda, te im nudimo kupovinu vina u bocama.
Odgovaramo na sva pitanja i pokušavamo turistima stvoriti što bolji i nezaboravni
doživljaj i potrebu da nas ponovno posjete.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Svoje vinske proizvode reklamiramo putem društvenih mreža i raznih sajmova
koja posjećujemo barem jednom mjesečno. Ponekad se reklamiramo i kroz
vinsku udrugu, no smatramo kako bi se to sve trebalo malo bolje organizirati i
stvoriti bolju komunikaciju, te se udružiti sa svim vinarima i poljoprivrednicima
kako bi turistima zajedničkim snagama mogli pružati bolje gostoprimstvo.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
Skoro pa svaki mjesec posjećujemo neki vinski događaj po Hrvatskoj,
sudjelujemo i na raznim natjecanjima, sajmovima, manifestacijama i dijelimo
svoja znanja i iskustva sa ostalim vinarima.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Proizvodimo oko 10.000 litara vinskih proizvoda godišnje i smatramo da je to za
trenutnu potražnju i previše, no ne žalimo se, a ujedno smo spremni i na veću
proizvodnju.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Definitivno da, turizam u našem gradu se može i mora podići na bolju razinu jer
turistima možemo ponuditi odličan boravak na destinaciji jer u ponudi imam sve
što je potrebno za isto.
79

8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Očekivanja su da će se do 2025. godine vinski turizam u gradu Samoboru uvelike
razviti te da će biti puno više interesa i želja turista za upoznavanjem nas vinara
i ponuđača vinskih proizvoda.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Proizvodimo razne sorte vina, a neke od njih su: Pjenušava vina, muškat,
graševina, rosé, pinot i malvazija.

80

PRILOG 14: Anonimni ispitanik – Intervju 13
1. Što mislite o trenutnom ulaganju Grada u vas poljoprivrednike u pogledu
vinskog turizma?
Pa, nemamo baš neka dobra iskustva. S gradom i zajednicom ne komuniciramo
i nismo u dobrim odnosima, jedino s kime minimalno komuniciramo je vinska
udruga, no mišljenja smo kako se sve to može promijeniti.
2. Posjećuju li Vas turisti sa željom za upoznavanje procesa proizvodnje i
rada te jeste li zadovoljni brojem turista?
Posjećuju nas stvarno raznolike dobne skupine turista, čak od male djece do
umirovljenika, svima je zanimljivo slušati i vidjeti tako nešto, dok je mladim
tinejđerima zabavno iskusiti vina koja još nisu nikada probali. Brojem
posjećenosti nismo previše zadovoljni, no spremni smo i očekujemo razvijanje u
sljedećim godinama.
3. Što možete ponuditi turistima?
Turistima nudimo sveukupni doživljaj stvaranja vinskih proizvoda, od obrazovanja
i prikazivanja proizvodnog proces vina sve do degustacije istoga. Uz vina, nudimo
turistima uslugu smještaja, druženje u prirodi, te degustacija ostalih delicija iz
naše domaće proizvodnje.
4. Na koji način reklamirate svoje proizvode?
Reklamiranje nas samih, a i naših proizvoda i usluga vršimo preko interneta
putem društvenih mreža koji sami vodimo, google oglašavanja, te raznih sajmova
gdje sudjelujemo i prezentiramo naše usluge i proizvode.
5. Postoje li sajmovi i događaji na kojima predstavljate svoje proizvode te
tko ih organizira i kakvi su ti događaji?
U principu sudjelujemo na jednom događaju godišnje u gradu Samoboru, koji se
održava za dana grada Samobora, dok sve ostale događaje posjećujemo izvan
grada, u okolnim županijama i gradovima. Događaji su zanimljivi te nude razna
obrazovanja i širenja i podjelu znanja i iskustva.
6. Koliko možete proizvesti vinskih proizvoda, a koliko biste željeli?
Svake vinske godine proizvedemo oko 10.000 do 15.000 litara vina koja u većem
postotku prodajemo putem interneta, te na sajmovima. Zadovoljni smo trenutnom
proizvodnjom i mislim kako je za početak ta brojka izvrsna.
7. Smatrate li da se vinski turizam može podići na višu razinu i zašto?
Grad Samobor je od davnih dana vinski grad i svakom turistu bi se svidio.
Naravno da smatramo kako se može podići na bolju razinu jer može i zaslužuje.
Svima bi bilo bolje, kako turistima, tako i nama poljoprivrednicima.
81

8. Koja su Vaša očekivanja glede razvoja vinskog turizma u budućnosti?
Mišljenja smo da će se kroz nadolazeće godine vinski turizam polako razvijati te
kako će jednog dana zaista i bit na razini na kojoj zaslužuje biti. Grad je na
dobrom putu, turista ima jako puno i treba ih usmjeriti na vinski turizam kako bi
se sve ove vinske tajne počele širiti svijetom.
9. Koje vinske proizvode možete ponuditi turistima?
Nudimo razne vrste crnog i bijelog vina, uz ostale gastronomske zakuske. Turisti
kod nas turisti mogu degustirati i kupiti vinske sorte poput muškata, graševine,
traminca, razna pjenušava vina i samoborski bermet.

82

PRILOG 15: Intervju - gradska uprava i turistička zajednica grad
Samobora
1. Kakva je po Vašem mišljenju trenutna situacija u vezi vinskog turizma u
gradu Samoboru?
Vinski turizam u Samoboru još nije dobio svoj puni zamah. Vinari su objedinjeni
u Samoborsku vinogradarsko vinarsku udrugu koja ih ujedno i promovira udruga
Samoborskih vinara, a ponuda vina nadopunjuje prepoznatljivu tradicijsku gastro
ponudu. Prvi pisani dokument o postojanju vinograda u Samoboru datira iz 1277.
godine i bilježi kako je knez Okićki poklonio cistercitima tri vinograda u
Jelenščaku. Naravno, vinogradi su se obrađivali, a vino spravljalo i prije, no kad
se već bilježi samo ono što je službeno, onda su Samoborci odlučili 2012. godine
u anale upisati Samoborsku vinsku cestu. Polazište je, kao i obično u Samoboru,
u centru, odnosno u prostorijama samoborske Vinogradarsko-vinarske udruge uz
hotel Lavicu pa onda od Kladja do Molvica, pa preko Klaka i Cerja do Male
Jazbine pa kroz Rude do Slanog Dola, brojna vinotočja i izletišta čekaju sve one
koji su željni isprobati snalaze li se Samoborci bolje s bijelim ili crnim vinima,
aromatiziranim varijantama poput bermeta ili čak rakijama i likerima. U
Samoborsku vinsku cestu uklopljene su i drugi turistički sadržaji te nekoliko
turističkih atrakcija kao što su Grgosova špilja, Rudnik Sveta Barbara i Etno kuća
Pod Okićem.
2. Koliko se zalažete za širenje vinara, vinskih kleti i vinskih proizvoda?
Podržavamo širenje vinara, vinskih kleti i vinskih proizvoda, sukladno zakonskim
okvirima i mogućnostima tržišta.
3. Postoji li skupina ljudi koja kontrolira razvoj i tržište?
Trenutno ne postoji takav tim ljudi.
4. Koje radnje poduzimate i na koji način sudjelujete u promociji i ulaganju
u vinski turizam grada?
Promocija samoborskih vinara odvija se kroz Samoborsku vinogradarsko
vinarsku udrugu, a posebno se ističe Samoborski bermet, tradicijski samoborski
aperitiv te je postao svojevrstan brend grada. Vinari se promoviraju i na
samoborskim manifestacijama kao dio tradicijske ponude grada Samobora, ali i
kroz natjecanja te sajmove diljem zemlje i svijeta što je ujedno i promocija samog
grada, te digitaliziranim sadržajima putem online kanala.
5. Smatrate li da se ta grana turizma može proširiti i napredovati te zašto?
Naravno da je moguće napredovanje. Vinski turizam sve je popularniji oblik
turizma te se iz dana u dan otvara niz mogućnosti za proširenje ponude. Potrebno
je ulagati u kvalitetu postojećih proizvoda te raditi na zajedništvu postojećih
proizvođača, a kao kvalitetan odgovor na trenutnu rastuću potražnju.
6. Postoji li interes za upoznavanje lokalnih proizvođača?
83

Već postoji suradnja i upoznavanje lokalnih proizvođača, što je nužan preduvjet
za daljnji razvoj vinskog turizma.
7. Koliko sudjelujete u razvoju vinskog turizma?
U razvoju vinskog turizma sudjelujmo kroz organizaciju manifestacija u koje se
uključuju i samoborski proizvođači, te promocijom kroz offline i online kanale.
8. Koliko se turista raspituje o vinskim proizvodima?
Prema našoj procjeni od ukupnog broja upita 10% ih se odnosi na vinske
proizvode.
9. Koje je Vaše mišljenje o svemu tome i koji su ciljevi za razvoj vinskog
turizma?
Vinski turizam sve je popularniji oblik turizma te se iz dana u dan otvara niz
mogućnosti za proširenje ponude. Potrebno je ulagati u kvalitetu postojećih
proizvoda te raditi na zajedništvu postojećih proizvođača. Cilj bi svakako bio
kvaliteta proizvoda.