Filmski turizem: destinacijska podoba birminghama in dudleyja med hrvaškimi gledalci serije peaky blinders

Filmski turizam;destinacijski imidž;identifikacija;pogrešan identitet;Film-induced tourism;destination image;identification;mistaken identity;info:eu-repo/classification/udc/338.48-6:791(497.5)(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Luka Stanić

FILMSKI TURIZAM: DESTINACIJSKI IMIDŽ
BIRMINGHAMA I DUDLEYJA MEĐU HRVATSKIM
GLEDATELJIMA SERIJE PEAKY BLINDERS

FILMSKI TURIZEM: DESTINACIJSKA PODOBA
BIRMINGHAMA IN DUDLEYJA MED HRVAŠKIMI
GLEDALCI SERIJE PEAKY BLINDERS

Diplomsko delo univerzitetnega študija

Brežice, september 2020

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Luka Stanić

FILMSKI TURIZAM: DESTINACIJSKI IMIDŽ
BIRMINGHAMA I DUDLEYJA MEĐU HRVATSKIM
GLEDATELJIMA SERIJE PEAKY BLINDERS

FILMSKI TURIZEM: DESTINACIJSKA PODOBA
BIRMINGHAMA IN DUDLEYJA MED HRVAŠKIMI
GLEDALCI SERIJE PEAKY BLINDERS

Diplomsko delo univerzitetnega študija

Mentor: izr. prof. dr. Maja Turnšek

Somentor: doc. dr. Andreja Trdina

Brežice, september 2020

IZJAVA O AVTORSTVU IN ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE
ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študent-a/-ke: LUKA STANIĆ
Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija
Naslov zaključnega dela: FILMSKI TURIZAM: DESTINACIJSKI IMIDŽ BIRMIGHAMA I DUDLEYIJA
MEĐU HRVATSKIM GLEDATELJIMA SERIJE PEAKY BLINDERS
Mentor: izr. prof. dr. MAJA TURNŠEK
Somentor: doc. dr. ANDREJA TRDINA

Podpisan-i/-a študent/-ka LUKA STANIĆ

izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob pomoči
mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;

izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v
zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a;

na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam
pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico
ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a, da bodo
dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative
Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo
besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin;
uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v
najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da
navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;

dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi, skupaj
z objavo zaključnega dela;

izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega dela, ki
sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.

Datum in kraj: __________________
                Podpis študent-a/-ke: ____________________

ZAHVALA
Iskreno se zahvaljujem mentorici, izr. prof. dr. Maji Turnšek za svu stručnu pomoć i
usmjeravanje kod izrade diplomskoga rada. Posebna zahvala ide i sumentorici, doc. dr.
Andreji Trdini također za svu stručnu pomoć i usmjeravanje pri pisanju rada. Također
zahvalio bi se i lektorici prof. Antoniji Jurčić za pomoć pri oblikovanju teksta. Još bi se
želio zahvaliti dr. sc. Ivanu Deviću za pomoć pri analizi podataka. Posebna zahvala ide
mojoj obitelji i prijateljima na potpori. Svima Vama, hvala.

FILMSKI TURIZAM: DESTINACIJSKI IMIDŽ BIRMINGHAMA I
DUDLEYJA MEĐU HRVATSKIM GLEDATELJIMA SERIJE PEAKY
BLINDERS
U diplomskom radu napravili smo istraživanje o seriji Peaky Blinders, točnije istražili smo
područje zvano filmski turizam, te uz to smo istražili dvije pojave: destinacijski imidž i
identifikaciju s likovima u seriji. U teoretskom dijelu definirali smo filmski turizam,
destinacijski imidž, identifikaciju s likovima, te osim što smo govorili o samoj seriji Peaky
Blinders i njenim posebnostima, definirali smo pojavu pogrešnog identiteta koji se
pojavljuje kod filmova ili serija kojima je fiktivna radnja smještena na jednom mjestu, a
snimanje se odvija na drugom mjestu. Pogrešan identitet smo uveli, u istraživanje, iz
razloga što je serija Peaky Blinders snimana većinski na jednom mjestu, a fiktivna radnja
smještena je na drugom mjestu. Provedenim istraživanjem smo došli do rezultata kako
se gledatelji identificiraju s omiljenim likovima, te kako je destinacijski imidž,
uzrokovanom serijom, kod gledatelja visok. Osim navedenih rezultata, otkrili smo kako
identifikacija s omiljenim likovima ne utječe na želju za posjetom destinacije i kako
identifikacija ne gradi pozitivan imidž na kognitivnoj i emocionalnoj dimenziji. Ustvrdili
smo kako gledatelji nisu svjesni koje mjesto percipiraju gledajući seriju i kako je fenomen
pogrešnog identiteta prisutan u seriji.
Ključne riječi: Filmski turizam, destinacijski imidž, identifikacija, pogrešan identitet
FILM-INDUCED
TOURISM:
DESTINATION
IMAGE
OF
BIRMINGHAM AND DUDLEY AMONG CROATIAN VIEWERS OF
THE PEAKY BLINDERS SERIES
In the diploma thesis, we focused on film-induced tourism in relation to Peaky Blinders
series. More accurately, we discussed two phenomena: destination image and
identification with characters. We have defined the field of film-induced tourism and
the two aforementioned phenomena: destination image and identification with
characters. Also, we presented the series, Peaky Blinders, and its features, and beside
that, we defined a phenomenon of mistaken identity. Mistaken identity appears when
the the storyplot represents one location yet in reality is filmed somewhere else. The
results show that viewers identify themselves with the series' characters and that
destination image, induced by watching the series, is highly positive amongst the
viewers. However, identification with the series' characters does not affect desire for
visiting the destination and does not affect the destination image on its cognitive and
affective dimensions. Viewers are not aware of which destination they are perceiving by
following the series, therefore we concluded that mistaken identity is present among
the viewers.
Key Words: Film-induced tourism, destination image, identification, mistaken identity
UDK: 338.48-6:791(497.5)(043.2)

FILMSKI TURIZEM: DESTINACIJSKA PODOBA BIRMINGHAMA IN
DUDLEYJA MED HRVAŠKIMI GLEDALCI SERIJE PEAKY BLINDERS
V diplomski nalogi smo analizirali serijo Peaky Blinders. Raziskovali smo področje, ki ga
imenujemo filmski turizem, ter razpravljali o dveh osrednjih psiholoških pojavih:
destinacijski podobi in identifikaciji z medijskimi osebami (liki). Opredelili smo področje
filmskega turizma in dva že prej omenjena pojava: destinacijsko podobo in identifikacijo
z medijskimi liki. Na današnjem turističnem področju se pojavljajo nove oblike turistov,
še posebej pogosta oblika pa je t. i. misleči turist. Misleči turisti so dobro izobraženi
ljudje, ki se lepo vedejo, skrbijo za okolje in želijo, da ima turizem individualni pristop, ki
je zasnovan tako, da zadovolji potrebe redkih, ne pa množice. Filmski turizem se nam zdi
kot del turističnega trga obetavno področje. Filmske lokacije so potencialni diamant med
turistično ponudbo in bi lahko bile ključen dejavnik pri ljudeh, ko izbirajo destinacijo za
naslednje počitnice. Filmski turizem lahko na destinacijo privabi številne turiste in uvede
novo ponudbo, ki bo obogatila obstoječo ponudbo, drugim destinacijam pa tudi nakaže,
kako bi bil filmski turizem lahko primer dobre turistične prakse. Kot smo že omenili, bi
lahko zaradi njihovih posebnosti težko navdušili misleče turiste. Za privabljanje mislečih
turistov na destinacijo in ustvarjanje dobre podobe o destinaciji bi bil filmski turizem
lahko inovacija, potrebna na turističnem trgu. S samo eno inovacijo je v očeh turistov oz.
gledalcev mogoče doseči visoko podobo destinacije. Namen dela je pokazati, da je
možno dober destinacijski imidž filmske destinacije, ki je kraj snemanja (nekega filma ali
serije), med gledalci doseči skozi gibljive slike, tj. film. inducirani turizem je nova oblika
turizma na turističnem trgu in v času globalizacije se odmika od tradicionalnih oblik
turizma. Filmski turizem velja za t. i. »hallmark dogodek«, ki se izvede enkrat ali večkrat
in ima omejen čas trajanja. Organiziran je tako, da dvigne prepoznavnost in poveča
donosnost. Filmski turizem ene destinacije mora biti reprezentativni dogodek te
destinacije. Turiste večinoma prizadene vizualna oblika, zato bi moral biti to dober »pull
motiv«, da na podlagi tega za svoje naslednje počitnice izberejo določeno destinacijo.
Filmski turizem vzpostavlja povezavo med filmom, filmskimi osebami (liki) in gledalci, ki
želijo podoživeti pomembne prizore iz filma; najpomembnejše je, da koncept filma
povečuje zanimanje za turizem. Film ali vizualizacija je koristna oblika ustvarjanja
podobe destinacije med turisti. Podoba destinacije so stališča in mnenja turistov o
destinaciji. Če imajo gledalci pozitivno predstavo o destinaciji, se domneva, da bodo to
destinacijo izbrali za svoj naslednji dopust oziroma lokacijo, kjer se bodo sprostili. Tako
lahko stopnja vpletenosti z empatijo in identifikacije s filmskimi osebami (liki) vpliva na
zaznave gledalcev o mestu, ki je prikazan v filmu. Ko sledimo eni izmed popularnih oblik
kulture, je običajno, da se identificiramo ali primerjamo z nosilci kulture. Identifikacija
se lahko zgodi tudi med branjem knjige ali gledanjem filma, vendar ni strogo omejena
na eno področje; identifikacija ni reprezentativna samo za film in se lahko zgodi na več
področjih. Ko gledalec zapusti svoje značilnosti in sprejme lastnosti izmišljene osebe
(lika), lahko rečemo, da se je identifikacija zgodila. Preden je identifikacija končana, je
pomembno videti akcijo ali resničnost z druge perspektive. Čeprav sta filmski turizem in
sama identifikacija dve različni področji, bi lahko vplivala na podobo destinacije med
gledalci.

Ob filmskem turizmu, podobi destinacije in identifikaciji z medijskim likom smo
podrobneje predstavili tudi izbrano serijo Peaky Blinders in njene značilnosti. Pri tem
smo se osredotočili na t. i. fenomen napačne identitete. Napačna identiteta je pojav v
seriji, v kateri je kraj dogajanja ena lokacija, posnet pa je na drugi lokaciji. Napačna
identiteta kraja je v filmski industriji pogosta zaradi potrebe po zmanjševanju stroškov.
Z opravljeno raziskavo smo ugotovili, da se gledalci v vzorcu identificirajo z medijskimi
osebami (liki) iz serije in da je destinacijska podoba, ki jo povzroči gledanje serije med
gledalci, visoko pozitivna. Lahko bi rekli, da je stopnja empatične vključenosti med
gledalci visoka. Večina gledalcev je visoko ocenila vpletenost in dejala, da je Thomas
Shelby njihov najljubši lik v seriji. Med gledalci pa so priljubljeni tudi drugi liki (osebe) iz
družine Shelby. Med drugimi liki v seriji, ki so priljubljeni med gledalci, je Alfie Solomons,
ki pa ni član družine Shelby. Zajete gibljive slike iz serije so vplivale na način, kako gledalci
razmišljajo o kraju. Pri sprejetih slikah je podoba destinacije med gledalci visoka in pri
sami podobi je afektivna podoba o destinaciji pozitivneje ocenjena. Gledalci so bili zelo
kritični do negativnih predstav (kot afektivne podobe), ki so prispevale k visoki oceni za
afektivno podobo. Kognitivna podoba ni bila ocenjena tako visoko kot afektivna slika,
vendar se je med gledalci izkazalo, da je skupna podoba destinacije visoka. Z visoko
stopnjo identifikacije bi domnevali, da identifikacija vpliva na željo po obisku in gradi
pozitivne podobe na kognitivnih in afektivnih razsežnostih. Vendar pa ugotovitve v
nasprotju s hipotezami kažejo, da identifikacija z medijskimi liki iz serije ne vpliva na željo
po obisku destinacije in ne gradi pozitivne podobe na kognitivnih in afektivnih
razsežnostih. Gledalci se ne zavedajo, katero destinacijo v resnici gledajo ob spremljanju
serije, zato smo sklenili, da je med gledalci napačna identiteta destinacije. Napačna
identiteta je prisotna, ker je fiktivno dejanje postavljeno v Birmingham. Gledalci se ne
zavedajo resničnih lokacij snemanja, pri čemer se tu misli predvsem na Dudley. Black
Country Living Museum v Dudleyju je muzej na prostem, v katerem je bilo posnetih
veliko prizorov in Dudley je ena od glavnih lokacij snemanja. Številne serije so posnete
na različnih lokacijah po svetu, razlog za to pa je predvsem varčevanje. Da bi prihranili
na snemanju, se išče lokacije, kjer bodo stroški snemanja minimalni.

Ključne besede: Filmski turizem, podoba destinacije, identifikacija, napačna identiteta

KAZALO
1
UVOD ................................................................................................................
1
1.1
Definicija problema ....................................................................................................... 1
1.2
Svrha i ciljevi istraživanja
............................................................................................... 2
1.3
Hipoteze ........................................................................................................................ 2
1.4
Pretpostavke i ograničenja ............................................................................................ 2
1.5
Predviđene metode rada
............................................................................................... 3
2
FILM, IMIDŽ, IDENTIFIKACIJA
..............................................................................
4
2.1
Filmski turizam .............................................................................................................. 5
2.2
Destinacijski imidž ......................................................................................................... 8
2.3
Identifikacija ................................................................................................................ 11
3
SERIJA PEAKY BLINDERS I GLEDATELJI
...............................................................
14
3.1
Serija Peaky Blinders ................................................................................................... 14
3.1.1
Pogrešan identitet ............................................................................................... 15
3.2
Generacija Z
................................................................................................................. 16
4
EMPIRIJSKI DIO ISTRAŽIVANJA .........................................................................
19
4.1
Metoda ........................................................................................................................ 19
4.2
Pretpostavke i ograničenja .......................................................................................... 22
4.3
Hipoteze i argumentacija ............................................................................................ 22
4.4
Rezultati
....................................................................................................................... 24
4.4.1
Podaci o ispitanicima ........................................................................................... 24
4.4.2
Analiza rezultata istraživanja
............................................................................... 27
4.5
Diskusija
....................................................................................................................... 41
5
ZAKLJUČAK ......................................................................................................
45
6
LITERATURA I IZVORI
........................................................................................
47
7
PRILOZI ..............................................................................................................
1
PRILOG 1: ANKETA
..................................................................................................................... 1

KAZALO TABELA
Tablica 1: Prikaz zaključenog obrazovanja studenata .....................................................
26
Tablica 2: Prikaz statusa ispitanika
..................................................................................
27
Tablica 3: Prikaz najomiljenijih likova..............................................................................
27
Tablica 4: Razina identifikacije među ispitanicima .........................................................
28
Tablica 5: Kognitivni imidž Birminghama među gledateljima .........................................
31
Tablica 6: Afektivni imidž Birminghama među gledateljima
...........................................
33
Tablica 7: Identifikacija s likovima s obzirom na želju za posjetom destinacije (T-test) .
34
Tablica 8:Koliko gledatelja zna fiktivno mjesto radnje
....................................................
35
Tablica 9: Informiranost gledatelja oko većinskog mjesta snimanja ..............................
36
Tablica 10: Odgovori na pitanje većinskog mjesta snimanja ..........................................
36
Tablica 11: Korelacija identifikacije s likovima i pojedinih kategorija destinacijskog imidža
na emocionalnoj dimenziji (Korelacija) ...........................................................................
37
Tablica 12: Korelacija identifikacije s likovima i pojedinih kategorija destinacijskog imidža
na kognitivnoj dimenziji (Korelacija) ...............................................................................
39
Tablica 13: Važnost motiva prema gledateljima .............................................................
40

KAZALO GRAFIKONA
Grafikon 1: Prikaz ispunjenih anketa prema spolu .........................................................
25
Grafikon 2: Prikaz dobi ispitanika
....................................................................................
25

1
1 UVOD
Filmski turizam novorastuća je grana u novom stoljeću te predstavlja brzorastuću pojavu.
Filmski turizam uspostavlja vezu između filma, likova i gledatelja te gledatelji žele
ponovno proživjeti te trenutke koje su proživjeli u filmu (Gjorgievski i Melles Trpkova,
2012, str. 97). Dok se prati omiljena serija ili neki oblik popularne kulture, potpuno je
normalna pojava identifikacija s prikazanim likovima. Basil (1996, str. 4) tvrdi kako
glumci, celebrityji pozivaju na identifikaciju te kako se gledatelji lako mogu poistovjetiti
da koriste proizvod koji su oni koristili. Isto može vrijediti i za destinaciju, pogotovo ako
je taj lik ili glumac vezan za tu destinaciju u očima gledatelja. Time se želi reći da gledatelj
lako može biti primamljen u tu destinaciju, zbog povezanosti, identifikacije s likom.
Filmovi upoznaju gledatelje sa sadržajem koji uključuju (Kim i Richardson, 2003, str. 222).
Kim i Richardson (2003) tvrde kako popularna kultura, kojoj pripada i film, utječe na
destinacijski imidž među gledateljima. Informacije koje su gledatelji percipirali mogu
utjecati da prikazanu destinaciju gledatelji odaberu za sljedeći odmor. Naravno,
spomenuti imidž mora biti pozitivan kako bi ishodio takav događaj.
1.1 Definicija problema
Turizam je grana gospodarstva koja se postupno razvijala te je kasno dosegla masovnost
(Murphy, 2012, str. 1, 3). Netto (2009, str. 46) turizam vidi kao pojavu koja je
multidimenzionalna zbog svog mnogobrojnog sadržaja. Turizam je, može se reći, pojava
sastavljena od brojnih grana. Svaka od tih grana mora predstavljati određenu
zanimljivost za turista, inače nije konkurentna pa turist lako može postati
nezainteresiran. Butcher (2005, str. 7, 8) piše o novoj vrsti turista „thinking tourist“ – koji
predstavlja skupinu obrazovanijih i osvještenijih ljudi. Oni žele proizvod koji je prilagođen
potrebama individualaca, a ne velikim skupinama. Kako bi se proširila ponuda i postigao
interes ljudi, posebice navedene skupine turista, potrebno je uvoditi inovacije. Hall i
Williams (2019) prepoznali su važnost uvođenja inovacija i kako to utječe na pozitivnu
promjenu na turističkom tržištu. Tvrde da i jedna inovacija može napraviti razliku.
Cohen (2001) otkrio je kako pri praćenju neke od popularnih kultura, pri gledanju serija
ili filmova, se možemo lako identificirati s medijskim likom. Također Kim i Richardson
(2003) govore kako razina suosjećanja s likom, identifikacija, može utjecati na
gledateljevu percepciju prikazanog mjesta u odabranom filmu. Stoga želimo analizirati
identificiraju li se gledatelji s omiljenim likom u seriji, te utječe li to na destinacijski imidž,
kako utječe, te želimo analizirati destinacijski imidž među gledateljima serije.
Identifikacija je stoga preduvjet kako bi se došlo do saznanja o destinacijskom imidžu.
Kako će gledatelji shvatiti poruku rezultirati će ishodom identifikacije. Ovisno o tematici
poruke i načinu isporuke. Basil (1996) uvidio je kako identifikacija s pozitivnim likom, koji
isporučuje pozitivnu poruku, rezultira pozitivnim ishodom. Mastro (2003) govori kako
shvaćanje poruke ovisi od pojedinca, pa sve do skupine. Možemo reći da je bitna
namjena poruke.

2
Destinacijski imidž je važan jer o njemu ovisi uspjeh pojedine destinacije. Često odabrane
destinacije za odmor su upravo one s jakom pozitivnom slikom (imidžom) te one koje su
redovno uključene u putovanja putnika (Echtber i Ritchie, 1991).
Pretpostavka je, ako je lik ili likovi koji su prikazani u seriji u pozitivnom odnosu do mjesta
prikazanog u seriji, te ako su vezani za to mjesto, postojo mogućnost kako će utjecati na
percepciju gledatelja i tako doprijeniti pozitivnom razvoju i stvaranju destinacijskog
imidža.
1.2 Svrha i ciljevi istraživanja
Svrha ovoga rada je ukazati turističkim destinacijama, na kojima se snimaju ili su se
snimali razni filmovi, serije, na potencijalne turiste koje mogu dobiti među gledateljima.
Naročito će biti korisno, za destinacije koje su mjesto snimanja, ako gledatelji, snimane
serije, imaju pozitivan destinacijski imidž o destinaciji. Naime, gledatelji često mogu,
gledajući seriju, stvoriti pozitivan imidž o destinaciji; ono što su vidjeli važno je u
imaginarnoj konstrukciji mjesta (Kim i Richardson, 2003, str. 219). Sadržaj koji se snimao
na destinaciji mogu, na koji god način žele, upotrijebiti u svrhu pozivanja tih gostiju u
destinaciju iskoristivši takozvani pull faktor. Pull motivi su korisni u obrazloženju odabira
destinacije za odmor (Crompton, 1979, str. 410).
Glavni ciljevi ovog rada su:
 Analizirati destinacijski imidž Birminghama među hrvatskim gledateljima serije.
 Analizirati identifikaciju s medijskim likovima serije među hrvatskim gledateljima.
 Analizirati želju posjeta destinacije među hrvatskim gledateljima serije.
 Analizirati povezanost destinacijskog imidža Birminghama s identifikacijom s
medijskim likovima među hrvatskim gledateljima serije.
 Analizirati povezanost identifikacije s medijskim likovima sa željom posjeta
destinacija.
 Analizirati povezanost destinacijskog imidža Birminghama i Dudleyja.
1.3 Hipoteze
U empirijskom dijelu istraživanja korišteno je kvantitativno istraživanje te su postavljene
sljedeće hipoteze:
 Gledatelji se identificiraju s omiljenim likovima u seriji.
 Destinacijski imidž među hrvatskim gledateljima serije je visok.
 Identifikacija s likovima budi želju za posjetom destinacije.
 Gledatelji ne znaju koje mjesto percipiraju gledajući seriju.
 Identifikacija s likovima gradi pozitivan imidž destinacije na emocionalnoj i
kognitivnoj razini.
1.4 Pretpostavke i ograničenja
Pretpostavka je kako će se uspjeti prikupiti dovoljan broj ispitanika, to jest gledatelja
serije Peaky Blinders. Smatra se kako je malen broj gledatelja upućen u stvarno mjesto

3
snimanja, odnosno kako će fiktivno mjesto radnje smatrati stvarnim mjestom snimanja
te se za njega vezati. No, navedene pretpostavke tek treba istražiti. Valja napomenuti
kako bi serija mogla ostaviti dobar dojam na gledatelje pa tako i na sam destinacijski
imidž.
Kao potencijalno ograničenje nameće se novonastala situacija s koronavirusom. Naime,
smatra se kako bi zbog pojave virusa velikom broju ljudi mogla pasti motivacija za
putovanjem pa bi to moglo rezultirati odgovorima koji ukazuju na nezadovoljstvo.

1.5 Predviđene metode rada
 U istraživanju će se koristiti kvantitativna metoda te provesti internetska anketa. Ona
će služiti za prikupljanje sekundarnih podataka koji će se analizirati deskriptivnom
metodom. Analizirat će se pojmovi destinacijski imidž, identifikacija, identifikacija s
fiktivnim/medijskim likovima, filmski turizam te će se identifikacija povezati s
destinacijskim imidžom. U nastavku rada su predstavljeni serija i likovi te sve što je
potrebno znati kako bi se moglo nastaviti s istraživanjem. Daljnje istraživanje će se
nastaviti kada se definira i razjasni sve što je potrebno kako bi se istraživanje provelo na
primjeren način.
U samoj analizi rada biti će predstavljeni rezultati koji će dati odgovore na postavljene
tvrdnje, odnosno hipoteze. Svaka analiza, podaci određene analize, biti će predstavljeni
te obrazloženi. Kod svake hipoteze najprije će se odraditi analiza te će se na kraju analize
donijeti zaključak o rezultatima koje smo prikupili.

4
2 FILM, IMIDŽ, IDENTIFIKACIJA
Murphy (2012, str. 1, 3) govori kako je turizam grana gospodarstva koja se razvila u
masovno kretanje iz želje manjine za upoznavanjem nepoznatog. Definicija za koju se
smatra kako najbolje opisuje turizam, iako se odnosi na samo jednu svrhu turističkog
putovanja je: „Turizam je prakticiranje obilazaka, odnosno putovanja u svrhu
zadovoljstva“ (Netto, 2009, str. 44). Netto (2009, str. 46) također govori o
multidimenzionalnosti turizma, raznoorijentiranim aktivnostima koje uključuju brojne
ljude i razne ekonomske aktivnosti. Ako se turizam zamisli kao grana koja zahtijeva
brojne usluge, kao i veliku ponudu, može se reći kako je, da bi se postigla atraktivnost,
potrebno uvoditi neprestane inovacije. Hall i Williams (2019) ističu kako se inovacija ne
odnosi na izum, iako se može odnositi na izum, jer je to, prije svega, uvođenje novih,
problemsko-rješavajućih ideja u proces. Ideja koje reorganiziraju, poboljšavaju
komunikaciju i proizvode te smanjuju rashode.
Turizam se može promatrati kao multidimenzionalna pojava koja se može razumjeti kao
platforma koju različiti autori opisuju na različite načine (Smith, 2014, str. 7). Kako bi
razne pojave, kao što je turizam, funkcionirale, potrebno je imati raznoliku ponudu i
nuditi nove stvari. Ljudi u moderno doba teško obraćaju pozornost pa ih je jako teško
zainteresirati za neku određenu stvar ili pojavu. Ukoliko smo neuspješni u pridobivanju
pozornosti kod ljudi (turista), njima postaje dosadno i zamorno (Ringmar, 2016, str. 194).
Kako bi se izbjegli neželjeni rezultati kod ljudi, potrebno je uvoditi inovacije jer se smatra
da se na taj način može utjecati na njihovu pozornost.
Butcher (2005, str. 7, 8) govori o novoj vrsti turista koje naziva „thinking tourist“, koji
predstavljaju skupinu obrazovanijih, osvještenijih, slobodnijih i neovisnijih ljudi. Oni žele
turizam van standarda, ne masovne proizvode, nego fleksibilan i, po mogućnosti,
individualno kreiran proizvod koji zadovoljava potrebe nekolicine, a ne samo univerzalan
proizvod za masovnu prodaju koji je osmišljen za zadovoljavanje potreba većine jer on
djelomično zadovoljava potrebe, ne zadovoljava ih u potpunosti. Kada se želi zadovoljiti
takva skupina turista, mora se biti inovativan te razmišljati izvan okvira, ali i nadasve
iskoristiti resurse koji su na raspolaganju. Cilj je prilagoditi se potrebama individualaca,
a ne homogeniziranom tržištu (Butcher, 2005).
Ulaskom u novo stoljeće turistička industrija doživjela je transformaciju uzrokovanu
procesom globalizacije. Tradicionalni oblici turizma su oplemenjeni i prošireni kao uvod
u novo postmodernističko doba gdje su tradicionalne forme morale promijeniti
strukturu. To je rezultiralo novim i drukčijim turističkim ponudama na tržištu. Jedna od
tih formi je filmski turizam koji predstavlja novi, rastući turistički trend u kojem je turist
odabrao destinaciju za odmor direktnom inspiracijom uzrokovanom filmom. Filmski
turizam uspostavlja vezu između prikazanih likova, lokacije i priče, a filmski turisti su
inspirirani i žele proći kroz te trenutke i ponovno ih oživjeti; emocije i film su generirani
na lokaciju filma. Filmski turizam povećava ukupan ekonomski učinak na turizam i
ostvaruje povezanost između filma i filmske industrije. Oboje ostvaruje, ne samo užitak,
nego i zadovoljstvo za filmskog turista te duhovno ostvarenje i novo iskustvo u kojem će
nešto naučiti (Gjorgievski i Melles Trpkova, 2012, str. 97).

5
Destinacijama, koje su mjesta snimanja filmova ili serija, potrebno je ukazati na
potencijal koji filmski turizam krije te, ukoliko imaju određen potencijal, iskoristiti ga kao
sredstvo kojim će se obogatiti njihova ponuda. Također, i samim turistima bi to bilo
osvježenje jer u turizmu neprestano treba tražiti nove ideje, stvarati nove priče i nov
sadržaj. Filmovi upućuju gledatelje na upoznavanje mjesta i atrakcija uključenih u njih
(Kim i Richardson, 2003, str. 222). Kim i Richardson (2003, str. 217) također tvrde da
popularna kultura utječe na destinacijski imidž, odnosno na imidž među gledateljima.
Informacije koje su im pružene mogu utjecati na gledatelje tako da prikazanu destinaciju
odaberu za sljedeći odmor.
Kao potpora ovim tvrdnjama izdvojen je grad u Južnoj Koreji koji je jedan od
najuspješnijih filmskih lokacija u istoimenoj državi. U Mungyeongu Saejaeu je sagrađen
otvoreni set kako bi se snimio Taejo Wanggeon (2000–2002). Ulaganje u set iznosilo je
otprilike US $ 3.3 milijuna. Mungyeong Saejae set nalazi se unutar nacionalnog parka
koji je 1999. godine privukao 0.5 milijuna turista, no taj broj se povećao za čak šest puta,
na 3.32 milijuna posjetitelja, nakon što je set otvoren za posjetitelje 2002. godine.
Također, provincija Mungyeong je procijenila kako će ekonomski efekti iznositi oko US $
60 milijuna, uz dodanu vrijednost ulaznica iz 2002. godine, što je 18 puta više od
uloženog novca za troškove snimanja (Yoon, Kim i Kim, 2015, str. 302).
Ovdje je vidljiv primjer dobre prakse koji je moguć i na drugim potencijalnim lokacijama
koje su na raspolaganju destinacijama i koje je svakako, ukoliko ih posjeduju, potrebno
iskoristiti. Kroz analize i ispitivanja došlo bi se do zaključka koji bi bio koristan za
destinacije koje imaju potencijalni filmski dragulj, filmsku lokaciju koja bi se mogla
iskoristiti kao turistička ponuda. Poznavanje motiva, push i pull prema Cromptonu
(1979), može pomoći destinaciji u motiviranju gostiju pri posjetu, odnosno kako
iskoristiti prijašnja znanja ljudi ili unutarnje karakteristike pojedinca da utječu na
motivaciju.
Kulturni motivi daju određenu prednost kada je turističko putovanje u pitanju.
Crompton (1979, str. 411) govori kako se turistička industrija često referira na kulturne
faktore kako bi privukli turiste. Popularna kultura nekada zahtijeva velika ulaganja kako
bi se stvorio kulturni kapital koji bi se konzumirao: TV, filmovi... Potrebni su brojni
producenti i tehnički stručnjaci kako bi kulturni kapital bio zadovoljen. S druge strane,
postoje i društveno-zabavljačka sredstva koja zahtijevaju izrazito mala ulaganja:
umjetnost, folk ples, punk, rave zabave (Parker, 2011, str. 162). No, na primjeru
Mungyeonga Saejaa može se vidjeti kako se ulaganja mogu vratiti i potaknuti razvoj
lokacije korištene za snimanje.
2.1 Filmski turizam
Filmski turizam je vrlo važno područje koje je potrebno razumjeti kako bi se što
jednostavnije došlo do rezultata istraživanja te definirao zaključak. Tomala i Faber (2011,
str. 149) svrstavaju filmski turizam u granu kulturnog turizma te industrije koja se može
smatrati nositeljem popularne kulture.
Beeton (2016) je definirala izraz „film-induced tourism“ koji se odnosi na medijske
platforme: televiziju, video i DVD koji je proširen izraz „movie-induced tourism“.

6
Generalno prihvaćen izraz je „movie-induced tourism“ koji se referira na turizam na
određenoj lokaciji koji prati uspjeh filma snimljenog, smještenog u određenoj regiji.
Brojni autori podržavaju izraz film-induced tourism kao što su Riley, Hudson i Ritchie,
Evans i ostali. Riječ induced može se prevesti kao vođen ili potaknut uvjerenjem ili
utjecajem uzrokovanim određenom radnjom ili stanjem uma (Merriam-Webster, b. d.).
Riley, Baker i Van Doren (1998, str. 922) preferiraju movie-induced tourism kao
hallmark1 događaj. To je veliki događaj, odvija se jednom ili je ponavljajući, ograničenog
trajanja, stvoren kako bi podigao svijest, privukao turiste i povećao profitabilnost
destinacije u kratkotrajnom ili dugoročnom periodu. Uspjeh takvih događaja temelji se
na njihovoj jedinstvenosti, statusu i vremenskom značaju kako bi stvorio interes i
privukao pozornost. Određujuća karakteristika hallmark događaja je da se neprestano
odvija na određenom mjestu te je on reprezentativan događaj destinacije u kojoj se
održava; sama pomisao na događaj je vezana uz lokaciju održavanja. On, u pravilu, nije
događaj koji uključuje velik broj posjetitelja, no naravno postoje iznimke koje uključuju
veliki broj posjetitelja. Kao primjer može se navesti: Oktoberfest (München), karneval
(Rio de Janeiro), Edinburgh festival i brojni drugi (Baum, Deery i Hanlon, 2009, str. 5).
Filmski turizam (film-induced tourism) je koncept koji služi za istraživanje turističkih
posjeta destinaciji ili atrakciji što je rezultiralo izloženošću istoga na filmu, televizijskoj
seriji ili u promotivnom videu. Filmski turizam u stalnom je odnosu naspram
destinacijskom imidžu, odnosno plasiranju destinacijskog imidža (Cardoso, Estevão,
Muniz i Alves, 2017).
U istraživanju filmskog turizma prednjače Amerika i Ujedinjeno Kraljevstvo, a razvojnim
interesom ih prate Australija, ostatak Europe i Azija iz svojih perspektiva. Naglasak, to
jest početak, u Hollywoodu je i na njihovoj produkciji, s brojnim filmskim lokacijama
smještenim unutar SAD-a. Filmska produkcija i njene mogućnosti razvile su se i izvan
izvornih filmskih centara kreirajući filmsku produkciju za domaće i strano tržište pa je
tako najbolji primjer Bollywood u Indiji koji je jedan od najučinkovitijih proizvođača i
potrošača filma i kina (Conell, 2012, str. 9). U ranim 2000-im dogodio se svojevrsni
„boom“ u istraživanjima posvećenim filmskom turizmu, prepoznavši potencijal u ovom
području, navodi Conell. Conell (2012, str. 15) govori o dvama područjima koja su
zanimljiva autorima istraživanja: prvi je socijalno-psihološki pogled na iskustvo, a drugi
je doživljena percepcija kinematografskog jezika kroz semiotiku. Oba slučaja mogu se
povezati kao uzročnici različitih motiva koje je definirao Crompton; push i pull. Crompton
(1979) je povezao jedne motive s unutarnjim potrebama socijalne prirode, a druge s
doživljenim i viđenim u filmu i sa saznanjima dobivenim kroz razne kanale; jedan od
kanala, dakako, može biti film.
Koncept filma povećava interes usmjeren k turizmu (Conell, 2012, str. 2). Također, Tooke
i Baker (1996, str. 88) govore kako mediji utječu na ljude tako da shvate određene
poruke i misli, to jest određene slike, informacije i svijest o destinaciji. Krajnji rezultat je
odabir gdje će ljudi odsjesti ili što će posjetiti. Kim i Richardson (2003, str. 217) tvrde da
popularna kultura, kao što su film, televizija, programi i pisana djela mogu, u kratkom

1 Hallmark event (eng.) je turistički događaj, sajam, kulturni ili sportski događaj internacionalnog statusa
koji se održava jednom, više puta ili više puta periodično. Primarna funkcija je pružiti zajednici domaćinu
mogućnost da osigura istaknut položaj na turističkom tržištu (Hall, 1989).

7
vremenu, ispostaviti ključne informacije o destinaciji. Dobivenim, bitnim informacijama,
potrošači/turisti mogu stvoriti sliku o destinaciji koja je subjekt podložan promjenama
koje su posljedica rada medija. Također, smatraju da što se više turist upoznaje s
destinacijom, imat će više znanja koja mogu dovesti ili doprinijeti ugodnosti i lagodnosti
turista da za sljedeći odmor odabere upravo tu destinaciju. Fratu (2011, str. 120) vidi
ponašanje potrošača kao pojavu na koju utječu brojni faktori: psihički, socijalni, kulturni
i oni prirodni, odnosno prirođeni; nešto što smatraju uobičajenim. Osobnim faktorima
se smatraju oni psihičke prirode i tiču se samo određenog potrošača. Osobnost turista
oformljena je utjecajem svih karakteristika, uvjerenja, navika, vjerovanja koje je
zajednički predstavila vanjska okolina, a turist je to prihvatio te ga ti stimulansi čine
posebnim i drukčijim od drugih potrošača što ukazuje da je svaki potrošač/turist
poseban i da svaki pojedinac, makar dijelio iste karakteristike s drugim/a, može biti
potpuno drukčiji te vrijedan za turizam.
Film se većinom veže uz vizualne doživljaje te oni, kao što smo spomenuli, mogu imati
važnu ulogu u percepciji destinacije. Turističko putovanje u destinaciju ili posjet atrakciji,
kao rezultat izlaganja destinacije u medijima (u kinoprojekcijama, videomaterijalima ili
na televiziji), može biti definirano kao filmski turizam (Macionis, 2004, str. 86). S obzirom
da se film uvelike veže na vizualna osjetila, može koristiti kao inovativni dio ponude
nekog mjesta. Film, odnosno serija, može se koristiti kao faktor koji će pozitivno utjecati
na destinacijski imidž među turistima.
Filmski turizam je usko povezan s popularnom kulturom. Popularnu kulturu može se
definirati kao set široko dostupnih predmeta: film, ploče, odjeća, TV programi i ostalo
(Parker, 2011, str. 149). Popularna kultura namijenjena je utjecaju na ukus široke publike
ili je slučajno namijenjena toj svrsi, no postoje razlike u popularnosti tih proizvoda.
Istraživanja na području sociologije i sličnih disciplina predlažu kako da publika traži i
koristi razne informacije pri praćenju nekog od navedenog sadržaja koje bi mogle ukazati
na kvalitetu ili na određenu vrijednost novih proizvoda, uključujući karakteristike i mreže
kulturnih proizvođača (onih koji su nositelji nekih vrijednosti), sklonosti publike i ostale
utjecaje (Askin i Mauskapf, 2017, str. 2).
Pri konzumaciji i uživanju u turističkim proizvodima ponašanje turista se mijenja te je
potrebno razvijati, specijalizirati i modernizirati tržište tako što će ciljati samo na
jedinstvene aktivnosti koje su dostupne na posjećenim mjestima (Novelli, Schmitz,
Spencer, 2006, str. 1141). Kako bi se zadovoljile potrebe „novog turista“ kojeg Van
Westering (1999, str. 78) predstavlja kao potrošača koji je okarakteriziran kao osoba koja
traži fleksibilno i autentično iskustvo, potrebno je implementirati novu aktivnost u
postojeću ponudu. Aktivnost je nazvana svojevrsnom inovacijom. Prvo je potrebno
definirati kako funkcionira menadžment inovacija.
Menadžment inovacije može se definirati kao izum i implementacija menadžmentske
prakse, kao proces, struktura ili tehnika koja je nova na definiranom području i planira
se koristiti za daljnje ostvarivanje ciljeva (Birkinshaw, Hamel i Mol, 2008, str. 827).
Birkinshaw, Hamel i Mol (2008) navode kako je za implementaciju potrebno napraviti
organizaciju unutar tvrtke, u našem slučaju destinacije, kako bi se izvuklo maksimalno iz
ključnih promjena koje se razvijaju. Potrebno je uvesti novosti koje će dovesti do
određene promjene u organizacijskom obliku. Ne znači da će se promijeniti struktura,

8
nego će se promijeniti oblik (forma), kvaliteta ili organizacija aktivnosti gdje je promjena
novost ili bespresedani odlazak od prošlosti, kako navode Birkinshaw, Hamel i Mol
(2008). Kod uvođenja filma, filmskog turizma u postojeću ponudu, ne bi se mijenjala
struktura postojeće ponude, nego bi se samo dodale određene nove aktivnosti i kvaliteta
usluge koja bi je samim time obogatila.
Već je utvrđeno kako film, odnosno vizualna percepcija, pozitivno utječe na gledatelja.
Potencijalnim destinacijama želi se predstaviti potencijal filmskog turizma i ukazati kako
na tom području postoji nešto što se može iskoristiti kako bi se obogatila turistička
ponuda. Beeton (2011, str. 49) navodi: „I prije pojave pokretnih slika na filmu, fotografije
i priče su angažirale i ohrabrile turiste u posjetu novim mjestima kako bi iskusili novo,
drukčije iskustvo.“ Dakle, pokretne slike, kao i ostali oblici medijskog proizvoda, privlače
turiste. Bitno je naglasiti kako gledatelji često, nesvjesno, osmozom razviju znanje o
mjestu (prijevremeno stvaranje znanja). Primjerice, turisti kada posjete New York po prvi
put, najvjerojatnije će znati da se nalaze kod Empire State Buildinga ili kod Times
Squarea. Kao da su već iskusili ta mjesta kroz razne pokretne slike (Beeton, 2011, str.
55). Prema iznesenome, može se zaključiti kako, na kraju, push i pull faktori imaju
podjednak utjecaj. Prema Cromptonu (1979, str. 410) push faktori su orijentirani na
psihosocijalne motive dok su pull faktori pobuđeni destinacijom, a ne samo onim što se
događa unutar turista; njegove unutrašnjosti koja je emocionalne prirode. Crompton
objašnjava kako su push faktori tradicionalno korisni za utvrđivanje želje za odlaskom, a
pull faktori su korisni za objašnjavanje odabira, zašto je odabrana baš ta destinacija.
2.2 Destinacijski imidž
Brendiranje, to jest plasiranje na tržište, turističke destinacije obuhvaća sposobnost
privlačenja posjetitelja i odnosi se na percepirane slike koje je posjetitelj prihvatio o
destinaciji. Destinacijsko plasiranje obuhvaća tri komponente: destinacijski identitet,
osobnost i sliku. Plasiranje identiteta sastoji se od sadržaja koji isporučuju destinacijski
menadžeri čija je svrha isporuka i prihvaćanje među turistima, iako sadržaj u većini
slučajeva ne odgovara stanju u stvarnosti. Osobnost brenda je faktor koji čini razliku na
tržištu i ono što prezentira prednosti brenda. Slika, odnosno percepcija imidža, najvažniji
je faktor u procesu plasiranja (Cardoso, Estevão, Fernandes i Alves, 2017, str. 23, 24).
Razumijevanje ponašanja turista je važno za razvoj novih proizvoda i usluga jer to
saznanje omogućava pogled u to što turist želi i što traži i menadžer to može uključiti u
razvojni proces. Ponašanje turista pod utjecajem je brojnih faktora, no jedan koji se
često spominje, uz stavove, mišljenja i želje, jest motivacija. Postoje dvije vrste
motivacije: svjesna motivacija, odnosno ona koja se odnosi na prijašnje iskustvo
pojedinca i nesvjesna motivacija koja se može identificirati indirektnim psihološkim
istraživačkim tehnikama. Percepcija je usko vezana uz destinacijski imidž, ali i uz
identifikaciju. Ona je kompleksni proces kroz koji turisti odabiru, organiziraju i
interpretiraju stimulaciju osjetila u značajnu sliku svijeta. Percepcija turističke
destinacije rezultat je interakcija podražaja specifičnih za njen razvoj: oblika, boja, zvuka
i faktora koji se tiču turistove osobnosti, stoga će istu destinaciju različiti turisti
interpretirati na brojne načine (Fratu, 2011, str. 119, 120).

9
Kako bi destinacija bila privlačna, u očima turista potrebno je stvoriti predodžbu koja je
rezultat kvalitetne ponude i usluge. Naziv koji se može povezati uz doživljaj destinacije
među turistima je destinacijski imidž. Destinacijski imidž, odnosno engl. destination
image, može se razumjeti kao skup razmišljanja, ideja i dojmova koje osoba ima prema
određenoj destinaciji (Crompton, 1979, str. 18). Turisti lako mogu doći u stanje kada im
je dosadno što može rezultirati destinacijom koja ne ispunjava njihova očekivanja. Kada
je slika o destinaciji kriva, može se reći da je destinacijski imidž narušen. Do toga dolazi
kada postoji neslaganje između doživljenog i očekivanog (Kiefer et al., 2014, str. 315).
Kiefer i dr. navode da ukoliko turisti nemaju trenutnu mogućnost utjecaja na donošenje
odluka, to će utjecati na njihovu nezainteresiranost. Destinacijski imidž je važan dio
turističkog razvoja jer utječe i na ponudbenu i potražnu točku marketinga. Destinacijski
imidž je mješavina raznih inputa (može se reći sirovina) koje utječu na konstrukciju
imidža putem ponude i potražnje (Tasci i Gartner, 2007, str. 423). Destinacijski imidž,
stoga, pruža zajednici temeljitiji, detaljniji uvid kako se baviti turizmom te na što se
fokusirati; pridonosi sveukupnom uspjehu destinacije. Razumijevanje tržišta vrlo je bitna
stavka, štoviše ona predstavlja put do uspjeha jer bez uvida što tržištu nedostaje i čime
raspolaže u prevelikoj količini, ne može se očekivati pozitivan rezultat (Chon, 1990, str.
3). Echtner i Ritchie (1991, str. 3) govore o važnosti pozicioniranja u turističkom sektoru,
to jest kako je kreiranje prigodnog imidža proizvoda dio pozicioniranja. Prigodan
proizvod je onaj koji se kao takav predstavlja u mislima ciljanih potrošača. Destinacijski
imidž je područje vezano uz marketing i putem raznih kanala promocije pokušava se
utjecati na potrošače, odnosno turiste.
Fakeye i Crompton (1991, str. 11) objašnjavaju kako promocija i marketinški napori
utječu na imidž i kako ponekad očekivanja neposjetitelja mogu imati jaču sliku od one
stvorene pričama ljudi koji su uistinu i posjetili destinaciju. Stoga, cilj ili misija destinacija
je, putem marketinga, utjecati na odabir destinacije za putovanje i utjecati na
razmatranje destinacije među turistima (Tasci i Gartner, 2007, str. 413). Može se reći
kako je destinacijski imidž od velike važnosti pri opstanku i uspjehu destinacije.
Destinacijama s jakom, pozitivnom slikom (imidžom) smatraju se destinacije koje su
često odabrane za odmor i destinacije koje se učestalo uključuju u putnički proces
(Ecthner i Ritchie, 1991, str. 37).
Također, destinacijski imidž uvelike utječe na način kako će se doživjeti destinacija i što
se može očekivati od određene destinacije. Destinacijski imidž je proizvod promocije,
odnosno marketinga. Interpretacija slike, imidža, među turistima je vrlo bitna.
Vizualizacija može biti ključna pri stvaranju dojma o destinaciji. Organska slika stvara se
izloženošću novinama, televiziji, radiju i drugim, neturistički orijentiranim izvorima
(Fakeye i Crompton, 1991, str. 10). Imaginaciju, odnosno proces stvaranja imidža,
psiholozi su definirali kao specifičan način procesuiranja i spremanja multisenzornih
informacija u radnu memoriju (Ecthner i Ritchie, 1991, str. 39). Dakle, sve što će se
opaziti, raznim osjetilima, bit će spremljeno i memorirano te se može koristiti pri
stvaranju i formiranju imidža. Kao inovacija, povezana na vizualna opažanja, ponudit će
se primjer turizma te pokušati otkriti njegov utjecaj na turiste.
Destinacijski imidž je multidimenzionalan. Iz multidimenzionalnosti može se ukazati na
dvije komponente koje se izdvajaju kao primarne: kognitivna i afektivna (Baloglu i
McClearly, 1999, str. 872). Kognitivna predstavlja znanja i mišljenja o određenim fizičkim

10
svojstvima destinacije dok afektivna predstavlja procijenjene osjećaje prema svojstvima
destinacije i prirodnom okruženju. Ovdje je interpretacija pojedinca ključna u viđenju i
shvaćanju imidža. Tasci i Gartner (2007, str. 415) spoznali su kako utjecaj vizualnih
formata, prije posjeta, pozitivno utječe na destinacijski imidž. Vizualno opažanje, uočeno
prije stvarnog posjeta, ustvari je utjecajnije nego stvarni elementi, stoga je destinacijski
imidž stvoren od onog što je viđeno i spoznato prije. Naravno, ključni elementi opaženi,
povezani s destinacijom, moraju biti relativno povezani sa stvarnim stanjem.
Ljudi stvaraju kognitivne i afektivne reakcije/odgovore i povezanost do okoliša i mjesta.
Ove dvije pojave, u marketingu i ponašanju turista, tretirane su i označene kao
vjerovanja i uvjerenja nasuprot utjecaju. Vjerovanja, osjećaji i radnje su usko vezani uz
tipičnu strukturu imidža. Te navedene komponente ne mogu biti izolirane kao uzrok
stvaranja imidža ako subjekti/turisti nisu ispitani na način koji bi na to ukazao (Baloglu i
Brinberg, 1997, str. 12). U tom slučaju, ukoliko bi se željelo saznati postoji li kognitivna
reakcija na destinacijski imidž i dokazati isto, morali bi se ispitati turisti i provjeriti tvrdnja
temeljena na saznanjima i činjenicama koje potiču takvu reakciju.
Fakeye i Crompton (1991, str. 10, 11) govore kako je na prethodno stvoren destinacijski
imidž teško utjecati i promijeniti ga. Imidž može biti promijenjen, ali uz veliki napor, te,
naravno, uz uložena sredstva koja će kroz duži period potencijalno utjecati na turiste.
Fakeye i Crompton također iznose važne činjenice oko destinacijskog imidža. Iskustva na
destinaciji posjećenoj prije trenutne destinacije, gdje se potencijalno turist nalazi, mogu
imati utjecaj na destinacijski imidž trenutne lokacije boravka, odnosno destinacije.
Iskustvo iz prve ruke smanjuje nastajanje stereotipa i dovodi do promjene imidža,
mijenjajući slike turista od jednostavnih prema onima kompleksnijim. Fakeye i Crompton
(1991) ih opisuju kao promjenu iz crno-bijelih slika do kvalificiranijih percepcija
destinacije. Izravan kontakt će, vjerojatnije, stvoriti opsežniji i različitiji imidž destinacije,
no individualci moraju provesti dovoljno vremena izloženi dimenzijama destinacije
ostvarivanjem kontakata i uspostavljanjem odnosa. Awaritefe (2003, str. 265) navodi
kako će se organske i promocijske slike, kojima su turisti izloženi, bitno razlikovati. Isto
tako, prethodna iskustva na destinacijama mogu stvoriti širok pogled na iskustvo, za
razliku od promidžbenih poruka. Primljene poruke, uz prethodna iskustva na raznim
destinacijama, imaju velik i važan utjecaj pri stvaranju destinacijskog imidža.
Razna sredstva za stvaranje destinacijskog imidža, među turistima, donose specifične
rezultate. Odabir jednog sredstva za stvaranje, ili formiranje destinacijskog imidža, preko
drugog, namijenjena je isporuci poruke na točno određen način s točno određenim
ishodom. Proces formacije imidža može se smatrati kao neprestano djelovanje
spomenutih sredstava koji se ponašaju neovisno o formiranju ili s planom utjecaja na
percepciju i formiranje destinacijskog imidža kod pojedinca; on je jedinstven svakom
pojedincu. Podijeljeni su na više sredstava (Gartner, 1994, str. 197).
Gartner (1994) je sredstva podijelio s obzirom na način isporuke poruke i/ili na način
kako je poruka prihvaćena. Način na koji se poruke dopremaju do turista, to jest proces
se može nazvati kanalom kojim poruka putuje i započinje svoj put te završava kada je
stigla do onoga kome je bila namijenjena.

11
Važno je razumjeti kako je destinacijski imidž među turistima samo kap u moru te pri
odabiru destinacije za odmor treba uvažiti i brojne druge faktore. Yun, Hennessy i
Courtney (2016, str. 1, 2) iznosi tvrdnju kako će turist možda postati motiviran za
putovanje kada spozna da život kod kuće nije ispunjavajući te ne ispunjava određene
potrebe. Motivacija za putovanjem uključuje push faktore i poželjne značajke ili atribute
destinacijskih atrakcija za koje se smatra kako reagiraju kao pull faktori. Dakle, push
faktori će predstavljati unutarnje potrebe koje treba zadovoljiti kao, na primjer, već
naveden neispunjen svakodnevni život kod kuće i pull faktor koji će nas zapravo
nagovoriti na posjet destinaciji. Ti pull faktori su zapravo saznanja do destinacije
(Macionis, 2004, str. 90).
Destinacijski imidž, zaključuje se, predstavlja reprezentativnu sliku destinacije kod
turista. Svrha je da turist dobije pozitivan dojam o destinaciji i da, naravno, bude
zadovoljan. Zadovoljstvo se može smatrati turistovom procjenom destinacije nakon što
je kupio određeni proizvod, u smislu odmora na destinaciji. Naposljetku, bitno je što
turist misli i što nosi sa sobom nakon odmora. Neka istraživanja pokazala su kako je imidž
destinacije bitan utjecajni faktor u zadovoljstvu turista. Kvalitetan i dobar destinacijski
imidž kod turista rezultirat će većom razinom zadovoljstva (Wang i Hsu, 2010, str. 832).
Wang i Hsu (2010) stoga zaključuju kako sveukupan destinacijski imidž pozitivno utječe
na zadovoljstvo turista. Destinacijski imidž je preduvjet ili, kako Wang i Hsu navode,
prethodnik zadovoljstva.
2.3 Identifikacija
Kod praćenja neke od popularnih kultura, može se dogoditi da se publika uspoređuje ili
identificira s nositeljima kvalitete kod nekih popularnih kultura. Identifikacija s likovima
koji su prikazani, čitanjem knjiga ili gledanjem filma, uobičajena je i normalna pojava
(Cohen, 2001, str. 245). Takvi likovi često mogu biti nositelji određenih kvaliteta. Cohen
(2001) je napravio istraživanje u kojem je definirao identifikaciju s likovima iz medija te
ih istražio kroz razne reakcije i odnose. Povrh svega, identifikaciju je svrstao kao faktor
važan za samoizgradnju, gradnju karaktera. Samoizgradnja je važna u percepciji kako mi
vidimo sebe te kako drugi vide nas. Vrlo je bitna jer omogućava da realnost vidimo iz
drugih perspektiva. Kako bi se identificirali s fiktivnim likom, Cohen (2001) smatra kako
smo privremeno dužni ostaviti svoja obilježja te prihvatiti obilježja lika; točnije prihvatiti
njegove ciljeve, razmišljanja, prihvatiti događanja u fiktivnoj radnji. Stoga Cohen (2001,
str. 261) definira identifikaciju kao imaginarni proces u kojem član publike preuzima
identitet, ciljeve i perspektivu karaktera. Identifikacija također mora biti zadovoljavajuća
kod samodefiniranja s drugom osobom; veza mora biti zadovoljavajuća. Prihvaćanje
utjecaja smatra se ostvarivanjem i zadržavanjem te veze, veze s likom (Basil, 1996, str.
2).
Producenti kreiraju likove čija je svrha pobuditi gledatelje na interakciju s likovima što bi
značilo da identifikacija može biti isprovocirana tekstom ili drugim obilježjima. Vjeruju
kako je prisutnost simpatičnih, intrigantnih likova ključna komponenta uspjeha
određenog programa (Hoffner i Buchanan, 2005, str. 325, 326). Maccoby i Wilson (1957,
str. 80) smatraju kako do procesa identifikacije dolazi kada se shvati da postoji
povezanost između gledatelja i fiktivnog lika. Cohen (2001, str. 245) govori o identifikaciji

12
kao o mehanizmu u kojem publika, gledatelji, doživljavaju događaje kao da se događaju
njima, a ne fiktivnim likovima, kao posljedicu poruka dobivenih iz medija. Uzevši u obzir
da do identifikacije dolazi preuzimanjem percepcije lika i shvaćanjem povezanosti te
sličnosti s likom, doživljavanjem događaja i suosjećanjem, može se reći kako je to jedan
od uzroka zašto je kod nekih gledatelja jača identifikacija, a kod nekih slabija. Ukoliko
nema navedenih povezanosti, identifikacija će možda biti slabija. No, ovo je samo
pretpostavka koja mora biti istražena.
Vremenom gledatelji postanu upoznati s likovima i glumcima u seriji s nastavcima te
često osjećaju da dobro poznaju određene individualce u seriji kao što dobro poznaju
svoje prijatelje ili susjede. Likovi gledateljima postaju toliko važni da ponekad
gledateljska situacija, odnosno vizualna opažanja nisu dovoljna. Naime, stvara se
potreba za stvaranjem osobne povezanosti s likovima i duboka briga o tome što se
događa u životu lika i/ili želja da postanu kao likovi. Identifikacija s medijskim likovima
je jedna od posljedica praćenja televizije za koju se vjeruje kako posreduje kod reakcija
publike – televizija je nužna kako bi došlo do reakcije. Međutim, koncept identifikacije
je definiran na različite načine. Teoretičari poput Sigmunda Freuda, Kennetha Burkea i
Herberta Kelmana su implementirali identifikaciju u svoj rad. Svaki od njih koncept
opisuje i stavlja u različit kontekst, no dijele slična razmišljanja i elemente. Svaka
definicija uključuje vezu ili poveznicu između individualca/pojedinca i druge osobe ili
skupine. Potom pojedinac prihvaća osobine, stavove i ponašanje druge osobe ili pripaja
karakteristike drugog svojim osobnim karakteristikama (Hoffner i Buchanan, 2005, str.
326).
Filmske zvijezde, glumci i poznate osobe su vrlo jak proizvod masovnih medija i oni mogu
crpiti snažna značenja iz uloga koje su im dane u njihovim karakterima. Filmski turisti
mogu postati vezani uz lokaciju raznim poistovjećivanjima i identifikacijom. Sve se
uglavnom veže uz osjećaje pa tako razina suosjećanja s filmskim likovima može utjecati
na percepciju koju gledatelj ima o mjestu prikazanom u filmu (Yen i Croy, 2016, str. 5).
Filmske i TV zvijezde dio su popularne kulture. Fanovstvo, odnosno engleski fandom,
uobičajeno je svojstvo popularne kulture u svojevrsnom industrijskom društvu (Lewis,
1992, str. 30). Fanovstvo je afektivna igra u kojoj se fanovi igraju, unutar i izvan svojih
omiljenih filmova i TV serija tako što se odijevaju i glume te, najbitnije, stvaraju vlastitu
fan-fikciju (Geraghty, 2015, str. 5). Biti fan znači pokušati živjeti u mašti kroz osjećaje i
djela druge osobe; kroz percipiran život slavne, odnosno poznate osobe (Lewis, 1992,
str. 17, 30). Fanovstvo se događa na vezi između fanova i njihovog objekta fanovstva, to
jest onoga čemu pridaju svoje simpatije. Objekt fanovstva omogućava fanovima osmisliti
vlastito značenje i smisao unutar svojih nastalih svjetova; objekt fanovstva omogućava
im da osmisle vlastiti svijet koji je taj objekt prouzročio (Geraghty, 2015, str. 1, 2).
Medijska persona stručni je izraz za iluziju intimnosti koja se stvara između televizijskog
gledatelja i televizijske persone, odnosno lika ili glumca; ovisno kako gledatelj
shvaća/vidi prikazanu osobu. Riječ persona predstavlja gledateljevu dobivenu ili
očiglednu osobnost, nastalu od dobro mu poznatog glumca, poznate osobe, javne osobe
i slično. „Personae“ se također koristi kao množina riječi persona, a odnosi se na
televizijske ličnosti s kojima se gledatelji identificiraju. Persona može biti stvarna osoba,
kao glumac, ili može biti fiktivan lik prikazan kroz bilo kakvu formu medijske interakcije.

13
Mnogi znanstvenici su personae opisali kao hipotetske arhetipove2 koji nisu stvarni ljudi,
no oni predstavljaju stvarne ljude, što je, na primjer, važan zadatak videoigara. Takva
konceptualizacija se koristi u istraživanju videoigara; bilo koji fiktivni lik ili osmišljena
osobnost može biti okarakterizirana kao persona (Brown, 2015, str. 261).
Ishod identifikacije ovisi o tome kako je poruka shvaćena, koja je tematika poruke i na
koji način je ona isporučena. Huesmann, Lagerspetz i Eron (1984, str. 747) je otkrivaju
kako identifikacija s agresivnim likovima na televiziji potiče i uči djecu agresivnom
ponašanju. S druge strane, Basil (1996) je uvidio kako su svi koji su se identificirali s Magic
Johnsonom, to jest s poznatom osobom koja je promovirala zdrav život i slala poruke s
ciljem usmjeravanja pozornosti na korištenje prezervativa, prihvatili poruku pa se
povećao broj ljudi koji su počeli prihvaćati poruku. Dakle, identifikacija može, ali i ne
mora biti pozitivna. Ovdje postoji puno faktora koji ovise o tome kako će poruka biti
isporučena i shvaćena; ovisno o smislu i svrsi poruke pa o samom individualcu i njegovoj
sposobnosti razumijevanja poruke ili ovisno kojoj grupi ljudi pripada. Poruka može biti
reprezentativne prirode za jedne, a istovremeno podcijeniti manjine (Mastro, 2003, str.
99, 100).
Kim i Richardson (2003) izveli su istraživanje s glavnim ciljem kako filmovi utječu na
percepciju destinacije među publikom te došli do zaključka kako je izabrani film Before
Sunrise značajno utjecao na komponente destinacije i interes za Beč. Razina suosjećanja
s likovima nije bila povezana niti s kognitivnom niti s afektivnom komponentom. To bi
značilo da povezanost nije rezultat nekog znanja ili stvorenih emocija s likom, nego, i ako
je ima, razlog je bilo nešto treće. Mi želimo detaljnije istražiti što nije pošlo za rukom
Kimu i Richardsonu; odnosno identifikaciju povezati s jednom od komponenata. Naime,
zašto smatramo da će kod serije Peaky Blinders doći do identifikacije i zašto će ona biti
višeg stupnja je iz razloga što je serija opsežnija od filma. Proteže se kroz brojne sezone
i likove će se moći vidjeti u raznim situacijama. Film je možda prekratak i nema dovoljan
broj scena kao što to može imati serija gdje se likovi jednostavno mogu vidjeti kroz ciklus
godina i događaja što se lakše može primijeniti na vlastitoj koži. Serija će se morati pratiti
neko vrijeme i postojat će veća mogućnost za stvaranje identifikacije (Cohen, 2001, str.
249, 250).

2 Arhetip je tipičan primjer nečega ili originalni primjer nečega od čega su ostali produkti kopirani
(Cambridge Dictionary, b. d.).

14
3 SERIJA PEAKY BLINDERS I GLEDATELJI
S obzirom na fenomen serije gdje se radnja odvija na jednom mjestu, a snimanje na
drugim mjestima, točnije na više mjesta s jednim mjestom koje dominira, dolazi do
pogrešnog identiteta koji Beeton naziva „mistaken identities“. Beeton (2016) opisuje
pogrešan identitet kao navođenje turista na posjet mjesta u kojem je radnja serije bila
smještena ili gdje je fiktivna radnja smještena, a ne mjesta gdje je zapravo snimano.
Serija je ponuđena kao inovacija koja može koristiti za formiranje pozitivnog imidža te
je, kao što je spomenuto ranije, svojevrsna inovacija na turističkom tržištu mjesta koje
predstavlja.
3.1 Serija Peaky Blinders
Peaky Blinders je serija smještena u Birminghamu u 1919. godinu. U fokusu je obitelj
Shelby, a serija prati njihov poslovni život vezan uz Shelby Company Limited, kao i
društveni život. Prepoznatljivi su po svojim beretkama u kojima imaju ušivene žilete, a
njihov neustrašivi vođa je Thomas Shelby. Seriju je kreirao Steven Knight, a glavne
zvijezde su Cillian Murphy, Paul Anderson, Helen McCrory, Sophie Rundle, Ned Dennehy,
Finn Cole, Ian Peck, Harry Kirton, Joe Cole, Annabelle Wallis, Tom Hardy i brojni drugi.
Radnja serije odvija se u poslijeratnom razdoblju Prvog svjetskog rata te prati odmetnike
obitelji Shelby u njihovom životu i radu (Imdb, b. d.).
Peaky Blinders utjecajna je serija. Brojne činjenice potvrđuju popularnost serije koja je,
može se bez oklijevanja reći, planetarno poznata i popularna. Brojna vjenčanja održavaju
se na temu Peaky Blindersa, a činjenica je da je i David Beckham, inspiriran serijom,
dizajnirao vlastitu kolekciju odjeće koja sadrži reprezentativne materijale iz Peaky
Blinders serije (The National, 2019). Prema informacijama The Guardiana Peaky Blinders
se emitira, putem platforme Netflix, u 183 države i tako dostiže velike razmjere
popularnosti. Neslužbeno navode kako se samom redatelju Stevenu Knightu javljaju
brojne zvijezde i to A kategorije te da se, navodno, uz Snoopi Dogga i A$ap Rockyja, javio
i sam Brad Pitt. Knight govori kako ne želi pojavljivanje bilo koje zvijezde u seriji jer je
neophodno da budu dobri i kako neka pojavljivanja u seriji mogu narušiti dinamiku.
Također govori kako glumci koji su gledateljima poznati iz drugih izvora, te ih oni
prepoznaju kao takve, mogu odvući pozornost i podsjetiti na nešto drugo što je zapravo
kontraefektivno (The Guardian, 2019).
Peaky Blinders je sinomim za Birmingham, no ključne scene su snimane desetak
kilometara izvan Birminghama. Black Country Living Museum nalazi se oko 15
kilometara sjeverozapadno od Birmighama, odnosno stvarnog doma gangstera i
korišten je za snimanje pet sezona serije (BBC, 2019; Google maps, 2020). Dijelovi
muzeja koriste se za prikazivanje važnih lokacija u seriji te je Knight opisao muzej kao
„srce projekta.“ Muzej je otvorenog tipa i sadrži trgovine i kuće te brojne druge sadržaje
korištene kao snimalačka pozadina serije (BBC, 2019). Ovdje se pojavljuje Beetonov
fenomen pogrešnog fenomena gdje zapravo Dudley na svoj račun privlači brojne turiste
u Birmingham. Zaluđenost Peaky Blindersom među gledateljima postavlja Birmingham
na globalnu turističku kartu kao lokaciju poznatu radi izloženosti na filmskom platnu. U

15
2018. godini rekordnih 42.8 milijuna turista je posjetilo Birmigham zahvaljujući svom
statusu kao domu stvarnih Peaky Blinders bandi. Samo u 2013. godini, kada je
prikazivana prva sezona serije, broj turističkih posjeta narastao je za 26% dok je cijelu
regiju, ključno s gradovima Dudley, Wolverhampton i Coventry posjetilo preko 130
milijuna turista u 2018. godini. Guardian iznosi podatke West Midlands Growth
Company koja je sastavna regija spomenutih gradova. Uspjeh Peaky Blindersa približio
je Birmingham i West Midlands novoj svjetskoj publici (The Guardian 2, 2019).
Fiktivna radnja serije ne prati realnu lokaciju snimanja te se ovdje pojavljuje već
spomenuti fenomen pogrešnog identiteta. Beeton (2005) je u svom radu definirala
„mistaken identities“, te koristila pojam u više radova, poput Beeton (2011).
3.1.1 Pogrešan identitet
Beeton (2005, str. 155) objašnjava pogrešan identitet kao pojavu u kojoj je priča filma
smještena na jednom određenom mjestu, no snimana je na drugoj lokaciji. Beeton
navodi kako je to posljedica izbjegavanja velikih ulaganja i troškova; takozvana „bježeća
produkcija“ gdje je lokacija snimanja odabrana prema što manjim potencijalnim
troškovima, a ne kako bi se postigla autentičnost. To se događa zbog porasta broja takvih
produkcija i iskorištenosti snimateljskih lokacija. Slučaj kod serije Peaky Blinders je što
privremene lokacije, koje serija zahtijeva, jednostavno više ne postoje, izjavio je
producent Laurie Borg. Objasnio je kako bi voljeli snimati u Birminghamu, ali
jednostavno, u sadašnjim vremenima, to nije moguće; infrastrukturalna postrojenja nisu
očuvana ili su nepostojeća (Inews, 2019).
Serije često budu snimane na raznim lokacijama kako bi se priča snimila što autentičnije,
kvalitetnije ili iz nekog drugog razloga. Primjerice, serija Game of Thrones snimana je na
području Europe, od Sjeverne Irske do Malte. Game of Thrones ima i vlastitu rutu za
turiste gdje ljubitelji serije mogu pronaći sve lokacije snimanja. Start počinje u Sjevernoj
Irskoj, sa stanicama na Islandu i Hrvatskoj pa sve do Malte i Španjolske (Business insider,
2016). Serija Game of Thrones pravi je primjer, kako bi se postigla što veća autentičnost
sedam kraljevstava, snimanja na različitim lokacijama.
Serija Peaky Blinders tako predstavlja Birmingham, ali i Dudley gdje je snimana većina
scena. Ovdje je primjer pogrešnog identiteta autorice Beeton (2005) savršeno vidljiv. No,
iako je fiktivna radnja smještena u Birminghamu, a Dudleyjev Black Country Living
Museum se redovito pojavljuje kao realna snimateljska lokacija kroz razne scene, oba
grada profitiraju. U Birminghamu se preko 75 000 tisuća ljudi prijavilo za kartu kako bi
pogledali premijeru serije koja se održala u kolovozu 2019. godine. Premijera je
prikazana u Birmingham City Hallu. Iako je radnja smještena u Birminghamu, brojna
mjesta su korištena kao snimateljske lokacije poput Leedsa, Liverpoola, šireg Yorkshirea
i Dudleyja. Agencija „Screen Yorkshire“ je svojim značajnim financijskim investicijama
potaknula razuman pokret serije Peaky Blinders koja je na ponos regiji. Regija je imala
brojne pozitivne koristi od filmskih lokacija, tura i tematskih pubova koji su nastali kao
inspiracija serijom. Steven Knight, uz ovaj projekt, obećao je brojne druge projekte u
Birminghamu što je možda proizašlo motivacijom činjenicom da su Knightovi roditelji

16
odrastali u Small Heathu3. Također, Peaky poveznica imala je brojne pozitivne ishode za
West Midlands4 u obliku rasta lokalnog turizma do raznih poslovnih prilika (Birmingham
Business School Blog, 2019).
Pogrešan je identitet Beeton (2011, str. 51) podijelila na dvije potkategorije ili, može se
reći, više pojavnih mogućnosti. Točnije, Beeton je kategorizirala pokretnu sliku prema
potrebama i interesu turista i filmskih producenata. Jedan od njih je filmski turizam gdje
se posjećuju mjesta za koja se samo vjeruje i pretpostavlja da su bila snimateljske
lokacije; druga pojava je filmski turizam do mjesta gdje je film smješten, no nije tamo
sniman.
Prvi su oblik, kako je navela Beeton (2011), filmovi i TV serije snimane na lokaciji koja je
kreirana da izgleda kao druga lokacija. Obično su smješteni u drugoj državi zbog
financijskih razloga. Takva je pojava poznata pod imenom „runaway productions“. Druga
kategorija ili kategorija su filmovi i TV serije koji su podigli interes za određenu državu,
regiju ili mjesto, gdje je smještena radnja, no nije zapravo snimana. Serija Peaky Blinders
savršeno predstavlja drugu kategoriju jer gotovo nema dokaza da se serija snimala u
Birminghamu, gdje je smještena fiktivna radnja, ali je serija svejedno podigla
popularnost među gledateljima što se vidi po turističkim dolascima. „Blinders boom“,
kako ga popularno nazivaju, privukao je rekordnih 42,8 milijuna turista u Birmingham
što potvrđuje uspješnost serije u privlačenju turista (NME, 2019).
3.2 Generacija Z
Kako generacija Z čini većinu naših ispitanika te su oni i ciljna skupina, moraju se bolje
razotkriti specifičnosti ovog naraštaja. Danas i dalje postoje polemike kada se zapravo
počinju rađati Z-ovci, odnosno generacija Z. Geck (2007) smatra kako se generacija Z
počela rađati 1990. godine, no s druge strane brojni autori smatraju kako je generacija
Z krenula nešto kasnije. Dimock (2019, str. 3) smatra kako se generacije definiraju prema
njihovu rasponu, no teško je definirati taj raspon. Generacija Z, prema njegovu
vjerovanju, seže od 1997. do 2012. godine kada nastavlja nova, nedefinirana generacija.
Generacija Z raspolaže mladim ljudima koji su posebni iz razloga što se njihov početak
podudara s uvođenjem grafičkog interneta za koji se smatra da je definirao ovu
generaciju (Geck, 2007).
Tehnologija, odnosno način na koji ljudi komuniciraju i vrše interakciju, jedan je od
faktora koji djeluju na karakteristike generacije. Baby boomersi su odrastali uz
ekspanziju televizije koja je promijenila životni stil i povezanost koja je bila drastična i
ključna u različitim područjima. Generacija X, s druge strane, odrastala je uz revoluciju
računala dok su milenijci pratili razvoj interneta. U svom tom progresivnom razvoju,
karakterističnom za generaciju Z, sva je ta tehnologija u njihovim životima otpočetka.
Generacija Z nije odrastala uz navedenu tehnologiju, to jest uz razvoj, nego je njima
otpočetka bila dostupna. Američki pripadnici generacije Z do i u adolescentskoj dobi
koriste mobitel kao primaran način posjeta internetu, korištenju WiFi-ja i ostalih usluga.
Takva pojačana upotreba može se pripisati izlasku iPhonea 2007. godine, no slučaj

3 Small Heath je okrug u jugoistočnom Birminghamu (Birmingham map, b. d.).
4 West Midlands je grofovija u zapadnom dijelu srednje Engleske (Hrvatska enciklopedija, b. d. ).

17
pojačane upotrebe ne mora nužno biti karakterističan samo za Ameriku. Društvene
mreže, stalna povezanost i zabava na zahtjev i komunikacija su inovacije koje su milenijci
prihvatili kako su dolazile s godinama. Za one koji su rođeni nakon 1996. godine te usluge
su prirodno prihvaćene i naučene (Dimock, 2019, str. 5).
Generacija Z je etnički najrazličitija i tehnološki najsofisticiranija generacija. Također, ima
specifičan i drukčiji način komuniciranja; neformalna je, individualna i izravna
komunikacija te su društvene mreže bitan dio njihovog života. Oni su generacija koja sve
voli raditi sama. U istraživanju koje je proveo Schwabel (2014), generacija Z nastoji biti
što poduzetnija, vjerodostojnija, tolerantnija, što manje motivirana novcem nego
generacija Y; želi da novac nije glavni motivator. Vrlo su realni i imaju realna očekivanja
svoga rada, optimističnog pogleda na budućnost. Singh i Dangmei (2016) su utvrdili kako
generacija Z predstavlja nestrpljive mlade ljude kratkoročnog mišljenja (mišljenje ili
odluke su kratkog vijeka, premišljaju se) te im nedostaje ambicioznosti u usporedbi s
prethodnim generacijama. Također su razvili deficitabilni poremećaj pozornosti (teško i
kratkotrajno se usredotočuju) i vrlo su ovisni o tehnolgiji. Isto tako su individualci, sami
sebi vodilja, zahtjevni i materijalisti.
Mihelich (2013) opisuje generaciju Z kao generaciju koja pridaje veliku pozornost
problemima s okolišem, vrlo su svjesni svih nedostataka, naročito nedostatka vode što
nagovještava da imaju razvijen osjećaj odgovornosti prema prirodnim resursima.
Generacija Z želi biti saslušana bez obzira na svoju mladu dob. Žele da se njihov glas čuje
(Slavin, 2015). Tehnologija je bitan element njihovog identiteta i tehnološki su dobro
obrazovani, no imaju slabe problemsko-rješavajuće sposobnosti. Nemaju sposobnost
sagledati situaciju, staviti ju u kontekst, analizirati i donijeti odluku (Coombs, 2013).
Također, pokazuju kako nemaju sklonost glasanju i aktivnom sudjelovanju u zajednici
kao što su to nekada radile i danas rade starije generacije (Harber, 2011).
Studenti generacije Z identificiraju se kao vjerni, suosjećajni, pažljivi, otvorenog uma,
odgovorni i odlučni, ali svoje kolege, također pripadnike generacije Z, vide drukčije od
svoga samoidentificiranja. Oni svoje kolege doživljavaju kao natjecateljski orijentirane,
spontane, avanturiste i znatiželjne; sa svim karakteristikama koje često ne vide kod
samih sebe (Parry i Urwin, 2011).
Prednosti i želje se razlikuju od generacije do generacije. Generacija Z preferira
transparentnost, samosigurnost, fleksibilnost i osobnu slobodu te su to aspekti koji su
nepregovarački jer će njihovo neostvarivanje rezultirati negodovanjem. Ignoriranje i
zanemarivanje tih aspekata rezultirat će frustracijom među kolegama, smanjenom
produktivnosti, niskim moralom i manjkom angažiranosti. Očekuju kako će biti
informirani, kako će im biti dozvoljeno reagirati i odgovoriti i kako će se njihovi odgovori
čuti i priznati (Singh i Dangmei, 2016, str. 3).
Čini se kako generacija Z ima više različitih i motivirajućih faktora nego što je slučaj kod
starijih generacija. Ova generacija će uvesti svoje jedinstvene potrebe na radno mjesto
kada će ulaziti u organizaciju. Važno je prepoznati njihove potrebe i uvažiti ih kako ne bi
došlo do sukoba. Ukoliko se pridržavaju i uvažavaju njihove potrebe, uspjeh i rezultati
neće izostati jer u pravim uvjetima ova generacija će postići ciljeve. Također će zadržati
rast organizacije te će nastaviti unaprjeđivati organizaciju (Singh i Dangmei, 2016, str. 4).

18

Matrix (2014, str. 119) je iskoristio riječi Raja Mudhara te citirao kako je Netflix,
platforma za gledanje filmova i serija, zabava koja postaje „all you can eat buffet“ te ga
nazvao Netflic efektom. Tako 60% generacije Y i Z gleda TV serije redovito i često koriste
TV i prijenosno računalo istovremeno (Matrix, 2014, str. 123). Znanstvenici pokazuju
kako studenti generacije Y gledaju omiljene serije kako bi osigurali svoje mjesto unutar
društvenih grupa i kako bi mogli dijeliti svoje kompetencije s ostalim kolegama (Matrix,
2014, str. 127). Netflix također stvara, posebno kod mladih, strah od propuštanja
epizoda ili nastavaka te, na neki način, „prisiljava“ gledatelje da ne propuštaju svoju
omiljenu seriju. Do toga dolazi kada gledatelji ne žele biti isključeni iz razgovora, fan
zajednice i slično te gledaju kako bi bili aktivni sudionici u nečemu, u ovom primjeru u
toku serije. U današnje vrijeme ova pojava je sve češća i sve prisutnija (Matrix, 2014, str.
127).
19
4 EMPIRIJSKI DIO ISTRAŽIVANJA
Odabir metode vrlo je važan pri provedbi istraživanja. Prije sam analize podataka,
odbrazložiti ćemo metodološke postupke primijenjene u radu.
4.1 Metoda
U ovom radu koristili smo kvantitativno istraživanje. Kvantitativno istraživanje je
sustavno empirijsko istraživanje opažljivih fenomena pomoću statističkih, matematičkih
ili računalnih tehnika. Razvijanje i upotreba matematičkih modela, teorije i/ili hipoteza
povezanih s društvenim fenomenima je cilj kvantitativnog istraživanja. Kod
kvantitativnih istraživanja središnji proces je mjerenje koje omogućava povezivanje
empirijskih opažanja i matematičkih iskaza kvantitativnih odnosa te se oni vrše na
uzorku (Pavić, b. d.).
Prije objašnjenja metodoloških postupaka, potrebno je obrazložiti neke metode,
postupke i definicije koje će se koristiti. Za početak, pri analizi podataka, koristili smo
deskriptivnu metodu. Deskriptivna metoda ili metoda deskripcije može se objasniti kao
metoda jednostavnog opisivanja ili iščitavanja činjenica, procesa i predmeta. Za
deskriptivnu metodu je specifično da nema znanstvenog tumačenja niti objašnjavanja.
Podatci se samo empirijski potvrđuju, to jest pomoću prikupljenih podataka dolazi se do
rješenja. Ova metoda često se primjenjuje u znanstvenim istraživanjima. Njena
vrijednost se dostiže ili ima veću vrijednost kada se uz jednostavno opisivanje povezuju
objašnjenja uočenih važnijih obilježja opisivanih činjenica, tvrdnji, procesa, uzročnih
veza i slično (Sveučilište u Zadru, b. d. ). Metoda istraživanja je postupak pomoću kojeg
se nastoji odgovoriti na ciljeve istraživanja (Pavić, b. d.).
Odlučili smo se za kvantitativno istraživanje iz razloga što će za istraživanje biti
primjereno da imamo što veći broj gledatelja. Većim brojem gledatelja moći ćemo
prikupiti veći broj podataka koji će, na veći broj gledatelja, biti reprezentativniji za pojave
koje istražujemo. Što više anketa analiziramo, podaci će biti pouzdaniji za određenu
pojavu. Deskriptivnom metodom ćemo najbolje analizirati podatke te ćemo lakše uspjeti
interpretirati podatke uz navođenje određenih popratnih definicija i pojava.
Kao dio kvantitativnog istraživanja proveli smo internetsku anketu. Internetska
istraživanja su ona koja se odvijaju putem internetskih servisa: elektronička pošta, World
Wide Web, društvene mreže...). U psihologiji se primjenjuju tri glavne vrste istraživanja:
1. internetska promatranja, 2. internetska ispitivanja, 3. internetski eksperimenti.
Internetska ispitivanja provode se preko preglednika ili slanjem elektroničkom poštom
(Maliković, 2015, str. 8-13). Web anketa je specifična vrsta istraživanja čiji je smisao da
se podatci prikupljaju bez prisutnosti anketara. Anketa se definira kao niz postupaka
kojima se prikupljaju i analiziraju podatci koji se prikupljaju anketiranjem dobrovoljaca
kako bi se doznala njihova stajališta, mišljenja, želje pa do nekih informacija koje su
korisne za istraživanje (Dumičić i Žmuk, 2009, str. 117).
U okviru ankete napravljeno je deset jedinica koje se odnose na ispitivanje hipoteza,
nešto od toga su pitanja, nešto tvrdnje dok se četiri pitanja vežu na podatke ispitanika

20
kako bi se odredila njihova dob, status, obrazovanje i spol. Anketa je, dakle, sadržavala
14 pitanja te je bila aktivna od 17. srpnja 2020. do 19. kolovoza 2020. godine. U
navedenom razdoblju uspjel smo prikupiti minimalno 100 ispitanika koji su ispunili
anketu na željen način. Ispunjavanje ankete u prosjeku je trajalo 4 min i 35 sekundi.
Gledatelji serije su traženi među poznatim ljudima i na društvenim mrežama te je
korišten snowball sampling. Snowball sampling ili uzorkovanje snježne kugle je način
prikupljanja podataka u istraživanjima sociologije i statistike gdje postojeći ispitanici
imenuju svoje prijatelje, obitelj, poznanike, odnosno regrutiraju nove ispitanike među
poznatim ljudima (Goodman, 1961). Anketa je napravljena, puštena u optjecaj te
analizirana pomoću platforme 1ka za izradu online anketa. Za ispitanike su tražene
osobe u dobi 18-30 godina, odnosno mladi gledatelji. Kako bi se prikupilo što više
ispitanika, odlučili smo podijeliti link ankete na platformama forum.hr i reddit koje
dnevno posjeti veliki broj ljudi te na kojima se potencijalno može naći veći broj
gledatelja, odnosno ispitanika.
U internetskoj anketi za mjerenje destinacijskog imidža, kao i stupnja identifikacije i želje
za posjetom, koristili smo Likertovu ljestvicu koja čini maksimalno pet bodova. Likertova
ljestvica jedna je od bitnih i često korištenih psihometrijskih alata u obrazovnim i
socijalnim istraživanjima. Ona je uvedena kako bi mjerila stavove na znanstveno
prihvatljiv i potvrđen način. Stavovi mogu biti definirani kao željeni način ponašanja,
reagiranja u specifičnim uvjetima, vođeni trajnom pojavom ideja ili uvjerenja do objekta,
potaknuti socijalnom interakcijom. Odgovor može biti u kognitivnom, afektivnom ili
psihomotoričkom obliku, ovisno je li potaknut razmišljanjem, odnosno znanjem,
osjećajima ili nekom radnjom, akcijom. Problem se pojavljuje pri kategoriziranju tih
pojava, odgovora, pri čemu pomaže Likertova ljestvica (Joshi, Kale, Chandel i Pal, 2015,
str. 396, 397). Kao pomoć pri sastavljanju kategorija i područja, za mjerenje mišljenja
koristili smo  se radom Kim i Richardson (2003). Dakle, njihovo istraživanje korišteno je
kao ogledni primjer koji će pomoći pri sastavljanju ankete i analizi podataka. Također, za
analizu destinacijskog imidža ispitali smo afektivne i kognitivne komponente destinacije
kod gledatelja. U afektivnoj komponenti, točnije ispitivanja afektivnog imidža, gledatelji
su definirali svoje osjećaje do destinacije, ocjenama od 1 do 5, gdje jedan predstavlja
krajnje netočnu tvrdnju, odnosno pet u potpunosti točnu tvrdnju. Iznesene su određene
tvrdnje s kojima se gledatelji slažu ili će ih demantiraju, naravno ovisno o ocjeni.
Pri ocjenjivanju destinacijskog imidža skretali smo pozornost na prikazano u seriji.
Gledatelji su ocijenjivali kulturne i prirodne atrakcije, karakteristike društva,
infrastrukturu, noćni život i zabavu koje će biti skupno ocijenjene kao reprezentativni
destinacijski imidž Birminghama. Cijeli koncept ocjenjivanja imidža je po uzoru na rad
Kim i Richardson (2003) koji su ocijenili imidž Beča pomoću navedenih parametara, kao
što smo naveli. Tu je zastupljena kognitivna komponenta. Postoje razni stavovi, od
unutarnjih koji čine svakog pojedinca do vanjskih koji su temeljeni na činjenicama i
općeprihvaćeni su. U takvom odnosu su i afektivna i kognitivna komponenta.
Verplanken, Hofstee i Janssen (1998, str. 24) afektivnu komponentu opisuju kao stavove
do objekta razmatranja koji nastaju osjećajima i emocijama do istog. S druge strane,
pojavljuje se kognitivna komponenta koja je zasnovana na vjerovanjima, mišljenjima;
odnosno na racionalnim argumentima. Kognitivna komponenta, odnosno analiza
kognitivnog imidža će biti napravljena, uz analizu afektivnog, onogo temeljenog na

21
emocijama. Kognitivni imidž ispitali smo iznošenjem tvrdnji koje su gledatelji ocijenili,
obzirom slažu li se ili se ne slažu s tvrdnjom.
Kod posjeta destinacijama dobro je znati koji motiv je bio ključan ili koji potencijalni
turisti smatraju kao presudan. U anketi su iznesene tvrdnje koje predstavljaju jedan od
motiva: push ili pull. Svaki predstavlja kategoriju koja zadovoljava različite potrebe.
Macionis (2004, str. 90) govori o push i pull faktorima u filmskom turizmu te kako push
faktori djeluju tako što njima zadovoljavamo potrebe socijalizacije s obitelji i prijateljima,
bijega od svakodnevice kako bi se iskusila mogućnost odmora i kako bi se zadovoljila
potreba za sunčanjem. Svi push faktori vežu se na unutarnje zadovoljavanje, odnosno
zadovoljavanje osobnih potreba. S druge strane, pojavljuju se pull faktori koji, pri posjetu
određene filmske lokacije, razvijaju razliku između triju koncepata: lokacije, izvedbe i
osobnosti te, ovisno o različitosti i izraženosti motivacije, utječu na indukciju ili
naglašavanje turističkog ponašanja; naravno uzevši u obzir da među pojedincima postoji
veliki spektar motiva. Dakle, između ovih triju koncepata će nastati razlika i oni su
dominantni pri posjećivanju filmske destinacije. Podijeljeni su na: lokacija/mjesto –
određeno mjesto, okruženje, kvaliteta destinacije; izvedba priče, zapleta u seriji i teme
te na osobnost: postava glumaca, poznate osobe i likovi. Znajući kako se interni motivi
vežu uz push faktore, a lokacija, izvedba i osobnost na pull faktore, napravljena su pitanja
za anketu kojom će se pomoću danih tvrdnji saznati koji je faktor i koncept najčešći motiv
za posjet filmskoj destinaciji.

Pri ocjenjivanju identifikacije, to jest provjeri, usredotičili smo se na razumijevanje
omiljenog/glavnog i pogled na radnju iz njihove perspektive: koliko su se gledatelji
uključili u osjećaje likova, koliko jako su se postavili na mjesto likova, koliko su se
poistovjetili s razmišljanjima likova i osjećali ih kao svoje, jesu li za vrijeme gledanja
zamislili kako bi se oni ponašali i osjećali da su se događaji dogodili njima, jesu li za
vrijeme gledanja zamišljali što likovi misle, koliko su se uključili u suosjećanje s likovima.
Navedene pojave provjerili smo kroz podpitanja navedena u anketi. Cohen (2001) je
definirao identifikaciju s medijskim likovima koja će pomoći pri našem ocjenjivanju
identifikacije, odnosno pri istraživanju. Osim što je definirao identifikaciju, Cohen (2001)
je ustanovio različite forme identifikacije koje su vezane uz socijalizaciju i
samoidentificiranje. Cohenovo istraživanje dat će važna saznanja koja će se koristiti kako
bi se bolje razumjela identifikacija.
Kim i Richardson (2003) u svom istraživanju koristili su uzorak od devedesetdevet
ispitanika. Imali su dvije skupine podijeljene na kontrolnu i eksperimentalnu grupu.
Zaključili su kako postoji mogućnost onih koji se neće odazvati te su morali povećati broj
na 109 ispitanika. S obzirom kako i u našem istraživanju postojala mogućnost da se neće
svi potencijalni ispitanici odazvati na ispunjavanje ankete, odlučeno je iskoristiti
tehnologiju koja je danas na raspolaganju i objavljena je anketa na forumskim
stranicama kako bi se prikupio što veći broj pravilno ispunjenih anketa. Pravilno
ispunjenih anketa je trebalo biti minimalno sto kako bi se provela kvantitativna analiza.
Osim što je preuzet način ispitivanja autora Kim i Richardson (2003), ubačena su dodatna
pitanja. Kako bi se saznalo imaju li ispitanici – gledatelji omiljen lik, postavljeno je pitanje
u kojem su ispitanici odgovarali imaju li ili nemaju omiljen lik te ga imenuju ukoliko ga
imaju. Također je postavljeno pitanje kojim se provjerava želja za posjetom te ono bitno

22
– znaju li gledatelji stvarno mjesto snimanja, odnosno gdje se snimala većina serije i
mjesto fiktivne radnje. Odnos fiktivnog i stvarnog mjesta snimanja važan je za
istraživanje jer će odgovoriti na hipotezu: „Gledatelji ne znaju koje mjesto percipiraju
gledajući seriju.“ Ovdje se misli na pogrešan identitet koji je definirala Beeton (2005),
odnosno da gledatelji stvaraju dojam o jednom mjestu percipirajući drugo.

4.2 Pretpostavke i ograničenja
Što se tiče istraživanja pretpostavlja se kako će biti dovoljno potencijalnih ispitanika,
odnosno gledatelja serije Peaky Blinders. Među njima će se naći oni koji su uistinu pratili
seriju entuzijastično dok su je neki pratili u manjoj mjeri, posvetili joj manje pozornosti,
kao i onih koji su je površno pratili. Znanje o samoj seriji bit će rezultat njihovog praćenja
serije. Smatra se kako će manji broj gledatelja biti upućen u stvarno mjesto snimanja te
kako će kod nekih pobuditi želju za njihovim samostalnim istraživanjem serije.
Pretpostavlja se da će se to pobuditi anketom i da će se stvoriti želja za istraživanjem,
želja za znanjem. Pretpostavlja se kako će se odgonetnuti jesu li predviđenja točna ili
predstavljaju drukčiji ishod.
Također, smatra se kako će postojati identifikacija te da će biti pozitivna, odnosno da će
ukupan zbroj biti veći od tri. Destinacijski imidž ne mora nužno biti pozitivan jer će
gledatelji na različit način percipirati prikazano. Pogrešan identitet će, prema našim
predviđanjima, biti jako izražen jer malo ljudi je ustvari svjesno stvarnih snimateljskih
lokacija ili lokacije gdje se snimala većina serije. Većina gledatelja će svoj dojam
destinacije imati o Birminghamu.
Potencijalna ograničenja bi mogli biti odgovori ispitanika. Ispitanici obično, kada daju
intervju, mogu davati besmislene, nepotpune odgovore, također kao i neutemeljene
zamisli. Takvi odgovori mogu rezultirati nedovoljno prikupljenim informacijama, stoga
će pitanja morati biti opširna te će se morati poticati ispitanike da budu što
razgovorljiviji. To će se možda morati postizati dodatnim pitanjima. Također, morat će
se dobro razumjeti serija i likovi, isto kao što se moraju razumjeti i definicije istraživanja,
odnosno kako identifikacija fukcionira kako bi izvukli maksimalno iz svakog razgovora.
Naravno, kada se radi istraživanje, mora se uzeti u obzir trenutno stanje na turističkom
tržištu, s obzirom da to područje pokrivamo. Uz sva događanja vezana uz COVID-19,
takozvani koronavirus, može se uzeti u obzir kako će želja za putovanjem biti uistinu
manja nego što je to bila neposredno prije pojave virusa. To je nešto što se događa, što
je aktualno i što izravno utječe na turizam. Predodžba sigurnosti je vrlo određujući
čimbenik kod odluke turista o posjeti mjesta (Rittichainuwat i Chakraborty, 2009, str. 2).
4.3 Hipoteze i argumentacija
Kako bi se bolje razumjela utemeljenost hipoteza, ispod svake hipoteze iznesena je
argumentacija iz prethodnih poglavlja zašto se smatra da su navedene tvrdnje ostvarive.
 Gledatelji se identificiraju s omiljenim likovima u seriji.

23
Kada se prati omiljena serija ili bilo kakav oblik popularnog medija (knjiga, film...),
identifikacija s likovima je uobičajena i normalna pojava (Cohen, 2001, str. 245).
Gledatelji imaju sposobnost nesvjesno tražiti određene kvalitete kod nositelja
vrijednosti koji bi u ovom slučaju bili glumci, kroz dobivene informacije (Askin i
Mauskapf, 2017, str. 2). Informacije su zaključci koji nas dovode do saznanja kako postoji
povezanost između gledatelja i fiktivnog lika. Maccoby i Wilson (1957, str. 80) smatraju
kako do procesa identifikacije dolazi kada se shvati da postoji povezanost između
gledatelja i fiktivnog lika. No, poveznice ne moraju nužno biti velikog stupnja.
Gledateljima se jednostavno lik može sviđati ili im biti privlačan. Identifikacija se najviše
događa kod prijema tih kvaliteta, poruka (Cohen, 2001, str. 261).
 Destinacijski imidž među hrvatskim gledateljima serije je visok.
Filmski turizam ima veliki potencijal i može biti od velike koristi za određenu destinaciju
koja je percipirana od strane gledatelja/turista u nekom filmu ili seriji. Macionis (2004,
str. 120, 121) govori kako je mjesto odabrano i prikazano u nekoj formi medijske
prezentacije postmodernističko iskustvo mjesta. Kada filmski turizam definiraju
gledatelji, tada je puno aspekata izraženo. Turist je spreman posjetiti mjesto kada u glavi
konstruira izabrano mjesto koje je vidio u nekoj formi medijske prezentacije. Stoga ovo
područje može imati veliki utjecaj na prikazana mjesta te ga destinacije mogu iskoristiti
na razne načine.
Pri stvaranju viđenja o destinaciji vizualizacija je ključna. Organska slika stvara se
izloženošću novinama, televiziji, radiju i drugim, neturistički orijentiranim izvorima
(Fakeye i Crompton, 1991, str. 10). Hegarty (2011, str. 446) govori o važnosti vizualno-
prostornih prikaza, te kako oni mogu biti dramatično različtiti ovisno o načinu na koji su
prikazani. Imaginaciju, odnosno proces stvaranja imidža, definirali su psiholozi kao
specifičan način procesuiranja i spremanja multisenzornih informacija u radnu memoriju
(Ecthner i Ritchie, 1991, str. 39). Dakle, sve što će se opaziti, raznim osjetilima, bit će
spremljeno i memorirano te može koristiti pri stvaranju i formiranju imidža. Ono što su
gledatelji percipirali u seriji, a odnosi se na samo mjesto, može stvoriti pozitivan
destinacijski imidž među gledateljima. Isto tako, ako je prostorni prikaz gledateljima
privlačan, sam destinacijski imidž može biti pozitivan.
 Identifikacija s likovima budi želju za posjetom destinacije.
Identifikacija je korisna taktika u svrhu uvjerenja jer može nadići prirodnu sklonost da
ograniči mišljenja i osjećaje pojedinca na samo jednu perspektivu. Također, uvođenjem
novih perspektiva može doći do promjene stava (Cohen, 2001, str. 260). U promociji,
poznate osobe, celebrityji, pozivaju na identifikaciju koja stvara potencijal potrošača da
zamisli sebe kako jede, pije ili nosi promoviran proizvod (Basil, 1996, str. 4). Fiktivan lik
može imati jak utjecaj na gledatelje, stoga je moguće, ako je lik vezan i reprezentativan
za destinaciju, stvoriti dobar dojam destinacije kod gledatelja.
Ukoliko je lik strogo vezan uz destinaciju te ističe povezanost s tom destinacijom, može
podsvjesno utjecati na gledatelja da se u njemu stvori želja za posjetom. Taktika u svrhu
uvjerenja, kako je navedeno.
 Gledatelji ne znaju koje mjesto percipiraju gledajući seriju.

24
Peaky Blinders serija gledatelje često asocira na Birmingham gdje je smještena fiktivna
radnja serije (Imdb, b. d.). Ključne scene serije su snimane u Black Country Living
Museum, nedaleko od Birminghama u mjestu Dudley (BBC, 2019). Upravo iz tog razloga
potencijalno bi moglo doći do pogrešnog identiteta.
Beeton (2005, str. 155) objašnjava pogrešan identitet kao pojavu u kojoj je priča filma
smještena na jednom određenom mjestu, no snimana je na drugoj lokaciji. Beeton
navodi kako je to posljedica izbjegavanja velikih ulaganja i troškova; takozvana „bježeća
produkcija“ gdje je lokacija snimanja odabrana prema što manjim potencijalnim
troškovima, a ne kako bi se postigla autentičnost.
 Identifikacija s likovima gradi pozitivan imidž destinacije na emocionalnoj i
kognitivnoj dimenziji.
Identifikacija zahtijeva da zaboravimo sebe kako bismo postali netko drugi. Mora se
prihvatiti identitet našeg subjekta identifikacije. Osoba s kojom se želimo identificirati
nije ograničena na roditelje, no može biti bilo koja osoba ili lik koji se može zamisliti. U
procesu identifikacije identificiramo sebe obilježjima drugog u nadi da će nas, kada ćemo
glumiti drugu osobu, ponijeti izvedba (Cohen, 2001, str. 247). Ako se pretpostavi da lik
ima veliku empatiju prema tom mjestu te saznanja o tom mjestu, gledatelj na taj način
također može razviti pozitivan imidž na emocionalnoj i kognitivnoj dimenziji.
Emocionalne i kognitivne dimenzije su kognitivna i afektivna komponenta. Kim i
Richardson (2003, str. 220, 221), čiji je rad korišten kao vodilja, definirali su te
komponente te su njima ispitani kognitivni i afektivni imidž kao što će se ispitati i ovdje.
Kognitivne komponente se vežu uz okolinu, koja se prvo prepozna kognitivno, a zatim se
orijentira na emocionalno, to jest afektivno. Kognitivno se stoga odnosi na znanja i
mišljenja do fizičkih svojstava. Afektivna komponenta se, s druge strane, odnosi na
osjećaje oko objekta promatranja, emocionalne reakcije do značajki okoliša. Ukoliko je
lik iz serije vezan uz destinaciju, postoji mogućnost da i gledatelj, ako se identificira,
postane vezan uz destinaciju.
4.4 Rezultati
Rezultati istraživanja prikazana su kroz pitanja postavljena u anketi. Najprije su prikazani
podaci o gledateljima, odnosno ispitanicima, pa slijede podaci vezani uz temu
istraživanja.
4.4.1 Podaci o ispitanicima
U internetskoj anketi, koju smo proveli pomoću platforme 1ka, sudjelovala su 103
gledatelja, to jest taj broj predstavlja ankete koje su pravilno ispunjene i koje se mogu
dalje analizirati. Sljedeći graf prikazuje udio ženskih, odnosno muških ispitanika.

25
Grafikon 1: Prikaz ispunjenih anketa prema spolu

Grafikon jedan prikazuje postotak gledatelja prema spolu. Broj gledatelja koji je
odgovorio na pitanje spola jest pedeset šest, što je 54% ukupnih ispitanika koji su
započeli anketu (103). Od 54% gledatelja, koji su dali odgovor na pitanje spola, 61% čine
muškarci, dok 39% čine žene. 46% gledatelja uopće nije došlo do pitanja o spolu ili
jednostavno nisu željeli ostaviti taj podatak. Možemo vidjeti kako se ovdje pojavljuje
problem nepotpunog ispunjavanja ankete, odnosno da velik broj ispitanika nije došao
do kraja ankete. To će biti vidljivo i kroz analizu ostalih pitanja iz ankete.
Grafikon dva pruža nam uvid u dob gledatelja. Možemo vidjeti koliki broj gledatelja je
određene dobi, čiji je raspon moguć samo od osamnaest do trideset godina, jer kako
smo rekli tražimo mlade gledatelje pripadnike generacije Z definirane radom, Geck
(2007).
Grafikon 2: Prikaz dobi ispitanika

Žene
39%
Muškarci
61%
Žene
Muškarci
0
2
4
6
8
10
12
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30
Broj ispitanika 3
2
8 11 11 6
3
2
4
4
1
0
1
Broj ispitanika

26

Iz podataka koje nam pruža Grafikon dva možemo vidjeti koliki broj gledatelja ima
određen broj godina. Redom ćemo ih interpretirati, od osamnaeste do tridesete godine,
koliko ih točno ima određen broj godina: osamnaest godina-troje gledatelja (5%),
devetnaest godina-dvoje gledatelja (4%), dvadeset godina-osmero gledatelja (14%),
dvadeset jednu godinu-jedanaestero gledatelja (20%), dvadeset dvije godine-
jedanaestero gledatelja (20%), dvadeset tri godine-šestero gledatelja (11%), dvadeset
četiri godine-troje gledatelja (5%), dvadeset pet godina-dvoje gledatelja (4%), dvadeset
šest godina-četvero gledatelja (7%), dvadeset sedam godina-četvero gledatelja (7%),
dvadeset osam godina-jedan gledatelj (2%), dvadeset devet godina-niti jedan gledatelj
(0%) i trideset godina-jedan gledatelj (2%); postotak je prikazan od ukupnog broja
gledatelja koju su odgovorili na pitanje, njih je pedeset šest. Možemo zaključiti kako je
najviše gledatelja dobi između dvadeset i dvadeset dvije godine, što primjerena dob za
studente. 54% ukupnog broja gledatelja, koji su započeli anketu, dalo je odgovor na
pitanje dobi.
Tablica jedan prikazati će stupanj završenog ili zaključenog obrazovanja kod gledatelja.
Gledatelji su mogli birati između tri postavljene opcije, ovisno koji stupanj zaključenog
obrazovanja imaju: osnovnoškolsko obrazovanje, srednjoškolsko ili visoko koje uključuje
sve oblike visokih škola, fakulteta, doktorata i ostalih oblika.
Tablica 1: Prikaz zaključenog obrazovanja studenata
Odgovori
Broj
Postotak
Osnovno
0
0%
Srednje
27
48%
Visoko
29
52%
Broj važećih
jedinica
56
100%
Standardno
odstupanje
0.5
/

Iz prikazanih podataka Tablice jedan, možemo vidjeti kako je najviše gledatelja
odgovorilo kako ima završeni visoki stupanj obrazovanja, to jest njih dvadeset devet što
čini 52% ukupnih odgovora. Srednje obrazovanih, odnosno onih koji su završili srednju
školu je dvadeset sedam ili 48%. Pedeset šest gledatelja (broj važećih jedinica) od njih
103 je odgovorilo na pitanje ili u postotku 54%. Standardno odstupanje od prosjeka je
0.5.
Sljedeća tablica ili Tablica dva je pokazatelj statusa ispitanika. Ponuđene su četiri
kategorije između kojih su ispitanici mogli odgovoriti: student, zaposlen, nezaposlen i
srednjoškolac/ka.

27
Tablica 2: Prikaz statusa ispitanika
Odgovori
Broj
Postotak
Student
37
66%
Zaposlen
15
27%
Nezaposlen
3
5%
Srednjoškolac/ka
1
2%
Broj važećih
jedinica
56
100%
Standardno
odstupanje
0.7
/

Ukupno pedeset šest (broj važećih jedinica) ljudi je odgovorilo na pitanje statusa, što
54% ukupnog broja od 103 ispitanika. Najviše ljudi smatra se studentima, odnosno njih
trideset sedam ili 66%. Broj studenata trebao bi se preklapati s brojem ispitanika koji su
zaključili srednjoškolsko obrazovanje. Možemo zaključiti kako se studenti smatraju
visoko obrazovanim ljudima, iako nisu diplomirali na visokom učilištu. Od ostalih
podataka zaposlenih je petnaest ili 27%, nezaposlenih troje ili 5% te jedan
srednjoškolac/ka koji čini 2%.  Standardno odstupanje od prosjeka je 0.7.
4.4.2 Analiza rezultata istraživanja
Prije samoga istraživanja postavili smo prvu hipotezu na temelju teoretske
utemeljenosti:
 Gledatelji se identificiraju s omiljenim likovima u seriji.
Dva pitanja u anketi se odnose na provjeru ove hipoteze. Prvo pitanje gdje smo željeli
provjeriti postoji li omiljen lik kod gledatelja, jer je to uvjet koji mora biti ispunjen kako
bi došlo do identifikacije. Pitali smo gledatelje imaju li omiljenog lika, te smo ih zamolili
da navedu koji je to lik, ukoliko ga imaju, te da odgovore nemam, ukoliko ga nemaju. Od
103 ispitanika, njih čak osamdeset jedan ima omiljenog lika, što predstavlja 79%.
Dvadeset dvoje od ukupno 103 ispitanika nema omiljenog lika ili njih 21%.
U Tablici tri prikazati ćemo likove koji su najomiljeniji po izboru gledatelja, odnosno
najfrekvetnije likove koji se smatraju omiljenima.
Tablica 3: Prikaz najomiljenijih likova
Ime lika
Broj odgovora
Postotak
Thomas Shelby
45
56,25%
Arthur Shelby
10
12,5%

28
Alfie Solomons
10
12,5%
Polly Shelby
John Shelby
3
3
3,75%
3,75%
Oswald Mosley
Grace Shelby
2
2
2,5%
2,5%
Aberama Gold
Fin Shelby
Michael Shelby
1
1
1
1,25%
1,25%
1,25%

Prema prikupljenim odgovorima, najomiljeniji lik u seriji uvjerljivo je Thomas Shelby. Na
drugom mjestu su Arthut Shelby i Alfie Solomons, na trećem mjestu Polly i John Shelby,
na četvrtom Oswald Mosly i Grace Shelby te na petom mjestu Aberama Gold te Fin i
Michael Shelby. Gledatelji su naveli samo prezentirane likove. Ostali likovi nisu navedeni,
odnosno ispitani gledatelji samo su ponudili ove likove kao omiljene. Ostali mnogobrojni
likovi koji su također prikazani u seriji Peaky Blinders, nisu spomenuti.
Sljedeće pitanje je ono koje će odgonetnuti identificiraju li se gledatelji s omiljenim
likovima. Razina identifikacije ocjenjivala se ocjenama od jedan do pet prema Likertovoj
ljestvici. U Tablici četiri prikazani su navedeni podaci.
Tablica 4: Razina identifikacije među ispitanicima
Podpitanje
Prosječna ocjena
Broj važećih
jedinica
Standardno
odstupanje
Pokušao/la sam razumijeti
omiljenog/glavnog lika u
seriji tako što sam
zamišljao/la kako
stvari/situacije izgledaju iz
njegove perspektive.
4.0
72
0.9
Suosjećao/la sam s
omiljenim/glavnim likom u
seriji i obuzeli su me
njegovi/zini osjećaji.
3.7
73
0.97
Dok sam gledao/la seriju
mogao/la sam se lako
3.5
73
1.17

29
postaviti u kožu
omiljenog/glavnog lika.
Dok sam gledao/la seriju
misli i osjećaje
omiljenog/glavnog sam lako
zamišljao/la kao svoje.
3.1
73
1.14
Dok sam gledao/la seriju
zamišljao/la sam kako bi bilo
da su se događaji, koji su se
događali mom
omiljenom/glavnom liku,
događali meni.
3.4
73
1.31
Dok sam gledao/la seriju
pokušao/la sam zamisliti o
čemu moj omiljeni/glavni lik
razmišlja.
3.7
73
1.16
Jako sam suosjećao/la sa
svime kroz što je moj
omiljeni/glavni lik prolazio.
3.2
73
1.14
Dok sam gledao/la seriju
iskusio/la sam puno istih
osjećaja koje je moj
omiljeni/glavni lik pokazao.
3.0
73
1.11
Ukupna prosječna ocjena
identifikacije:
3.5
/
/

Prema dobivenim ocjenama možemo detaljno analizirati svaki podpitanja postavljen.
Podpitanje A) ispitalo je koliko su gledatelji pokušali razumijeti glavnog lika zamišljajući
stvari iz njegove perspektive. Prosječna ocjena ovog podpitanja iznosi četiri, te možemo
reći kako je razina razumijevanja, kod ovog podpitanja, visoka.
Podpitanje B) ispitalo suosjećanje s omiljenim likom i koliko gledatelje obuzimaju osjećaji
njhovog omiljenog lika. Prosječna ocjena ovog podpitanja iznosi 3.7. Visoka ocjena nam
govori kako gledatelji/ispitanici suosjećaju sa svojim omiljenim likom, no to ne možemo
reći sa 100%-om sigurnošću. Možemo zaključiti kako je razina suosjećanja s omiljenim
likom, kod podpitanja B), također vrlo visoka.

30
Podpitanje C). Ovdje smo željeli ispitati mogu li se, gledatelji/ispitanici, lako postaviti u
kožu omiljenog lika. Prosječna ocjena je 3.5 što ukazuje na, i dalje, visoku razinu empatije
s likom. Iako je ovdje nešto slabija razina potencijalne identifikacije, nego kod dva
prethodna podpitanja, možemo reći kako ocjena i dalje spada pod visoku.
Podpitanje D). Ovo podpitanje jedno je od najslabije ocijenjenih. Prosječna ocjena je 3.1
što ukazuje na nižu razinu potencijalne identifikacije, te je možemo rangirati kao
relativnu ocjenu koja ne predstavlja niti potencijalno visoku, niti potencijalnu nisku
razinu identifikacije. Ovdje smo željeli ispitati koliko su zapravo misli i osjećaje, omiljenog
lika, zamišljali kao svoje.
Kod podpitanja E) željeli smo vidjeti jesu li gledatelji, dok su gledali seriju, zamišljali kako
bi im bilo da su događaji, koji su se događali njihovom omiljenom liku, događali njima.
Prosječna ocjena 3.4 ispada iz kategorije visoke, te se gledatelji niti slažu, niti ne slažu s
ovom trdnjom.
Podpitanje F) ima prosječnu ocjenu 3.7, te je jedna od bolje ocijenjenih podpitanja.
Ovdje smo ispitali jesu li gledatelji/ispitanici pokušali zamisliti o čemu njihov omiljeni lik
razmišlja, dok su gledali seriju. Razina identifikacije je ovdje potencijalno visoka.
Podpitanje G) je ispitalo razinu suosjećanja s likom kroz situacije kroz koje je prolazio, to
jest da su gledatelji/ispitanici suosjećali kroz sve kroz što je prolazio lik. Prosječna ocjena
je također niža, nego kod većine ostalih podpitanja. Ona iznosi 3.2.
Posljednje podpitanje H) ocijenjeno je najslabije, ocjenom tri. S ovim podpitanjem su se
ispitanici najmanje složili. Također relativna ocjena, niti visoka, niti niska potencijalna
razina identifikacije. Ukratko ovdje se ispitavalo dijeljenje osjećaja s likom. To jest jesu li
se gledatelji složili s tvrdnjom da su iskusili puno istih osjećaja koje je njihov omiljeni lik
pokazao.
Ukupna identifikacija ocijenjena je ocjenom 3.5, što možemo reći da je visoka ocjena.
Ocijenjena je kroz osam podpitanja koja smo preuzeli od Kim i Richardson (2003).
Podpitanja nisu ocijenjena lošim ocjenama, odnosno gledatelji/ispitanici nisu u
potpunosti odbacili mogućnost potencijalne identifikacije. Možemo reći kako gledatelji
ocijenjuju potencijalnu identifikaciju ocjenom 3.5, što se može gledati kao ocjena četiri.
Identifikacija je različita kod svakog pojedinca, te razina identifikacije ovisi o tome koliko
ju je pojedinac spreman prihvatiti. Svakako možemo utvrditi da je razina potencijalne
identifikacije visoka (empatija, odnosno suosjećanje je na visokoj razini), prema
prikupljenim ocjenama. Prema ocjeni četiri možemo zaključiti kako se gledatelji slažu s
iznesim tvrdnjama te kako identifikacija postoji. Hipotezu ne možemo odbaciti.
Druga hipoteza koju smo postavili na temelju teoretske utemeljenosti:
 Destinacijski imidž među hrvatskim gledateljima serije je visok.
Destinacijski imidž među hrvatskim gledateljima ispitali smo postavivši dva pitanja u
kojima su gledatelji ocijenjivali pojedine tvrdnje. Ocijenjivali smo, na temelju kognitivne
i afektivne komponente, kognitivni i afektivni imidž, kao što su to napravili Kim i
Richardson (2003). Najprije ćemo analizirati kognitivni imidž destinacije.

31
U Tablici pet ćemo prikazati rezultate kognitivnog imidža među gledateljima. U tablici su
iznijete tvrdnje koje su gledatelji ocijenjivali.
Tablica 5: Kognitivni imidž Birminghama među gledateljima
Tvrdnja
Prosječna ocjena
Broj važećih
jedinica
Standardno
odstupanje
Higijena i čistoća su prema
propisima.
3.0
57
1.19
Dobra kvaliteta transporta.
3.2
57
1.01
Zanimljive povijesne
atrakcije.
3.9
57
0.82
Prikladan smještaj.
3.6
57
0.8
Nezagađen/neuništen
okoliš.
2.9
57
1.31
Osobna sigurnost.
3.2
57
1.22
Dobra noćna zabava.
3.6
57
0.98
Zanimljivi i druželjubivi
mještani
3.4
57
0.94
Zanimljive kulturne
atrakcije.
3.8
57
0.98
Privlačna lokalna kuhinja.
3.2
57
1.21
Lijepo okruženje/prirodne
atrakcije.
3.5
57
1.27
Ukupna prosječna ocjena
3.4
/
/

„Higijena i čistoća su prema propisima“ gledatelji su ocijenili prosječnom ocjenom 3 što
ukazuje da se niti slažu, niti ne slažu s tvrdnjom je li Birmingham čist. Ovdje se najprije
misli na čistoću u javnim ustanovama i ostalim prikazanim mjestima.
„Dobra kvaliteta transporta“ ocijenjena je ocjenom 3.2. Transport je nešto bolje
ocijenjen od higijene i čistoće, no i dalje ocjena koja ne obećava.
„Zanimljive povijesne atrakcije“ ocijenjene su najboljom ocjenom među tvrdnjama,
ocjenom 3.9. Visokom ocjenom povijesnih atrakcija možemo utvrditi kako su ispitanici
zadovoljni percipiranim eksterijerom Birminghama.

32
„Prikladan smještaj“ ocijenjen je ocjenom 3.6. Manja ocjena nego kod prethodne
tvrdnje, ali i dalje možemo reći kako je relativno visoka ocjena. Gledatelji se slažu kako
je smještaj prikladan.
„Nezagađen/neuništen okoliš.“ Ova tvrdnja je najslabije ocijenjena i to ocjenom 2.9.
Gledatelji se niti slažu, niti ne slažu s ovom tvrdnjom, no možemo vidjeti kako se s ovom
podkategorijom najmanje slažu, te ona potencijalno predstavlja najveći problem prema
imidžu.
„Osobna sigurnost“ je također jedna od slabije ocijenjenih tvrdnji. Gledatelji se većinski
niti slažu, niti ne slažu što možemo ukazati na neodlučnost ili nisu sigurni je li osobna
sigurnost problem Birminghama prikazanog u seriji. Ocjena je 3.2.
„Dobra noćna zabava.“ Gledatelji se slažu s ovom tvrdnjom, to jest kako je u
Birminghamu prikazanom u seriji noćna zabava uistinu dobra. Iako ocjena 3.6 naginje ka
trojci, možemo svrstati tvrdnju pod onu s kojima se ispitanici slažu.
„Zanimljivi i druželjubivi mještani.“ S tvrdnjom da su mještani zanimljivi i druželjubivi,
gledatelji se uglavnom niti slažu, niti ne slažu. Ocjena je blizu visokoj, ali ipak ne možemo
reći da se ispitanici slažu s tvrdnjom. Ocjena je 3.4.
„Zanimljive kulturne atrakcije.“ Kao i povijesne atrakcije, kulturne su ocijenjene visokom
ocjenom 3.8, odnosno gledatelji se slažu da su kulturne atrakcije u Birmingham
zanimljive; Birminghamu prikazanom u seriji.
„Privlačna lokalna kuhinja.“ Gledatelji se ne mogu odlučiti je li lokalna kuhinja privlačna
ili nije. No možemo vidjeti kako je ova tvrdnja slabije ocijenjena ocjenom 3.2.
„Lijepo okruženje/prirodne atrakcije.“ Prirodne atrakcije su visoko ocijenjene. Ocjenom
3.5 gledatelji se relativno slažu s tom tvrdnjom, iako ocjena naginje ka trojci.
Ukupna prosječna ocjena kognitivnog imidža je 3.4. S tvrdnjama do kognitivnog imidža
gledatelju se niti slažu, niti ne slažu te ocjena predstavlja sredinu između ocjene tri i
četiri. Prosječnom ocjenom oba imidža utvrditi ćemo je li imidž među gledateljima visok.
Tablica šest prikazati će afektivni imidž Birminghama. Kod afektivnog imidža iznijeli smo
pet pozitivnih i pet negativnih tvrdnji, te su gledatelji morali ocijeniti određenu tvrdnju.
Kod negativnih tvrdnji treba biti pozoran na obrnute vrijednosti; jedan predstavlja
najbolju ocjenu, dok predstavlja najlošiju. Na kraju oduzeti ćemo zbroj pozitivnih od
zbroja negativnih ocjena te ćemo dobiti reprezentativnu ocjenu afektivnog imidža, po
uzoru na Kim i Richardson (2003)
33
Tablica 6: Afektivni imidž Birminghama među gledateljima
Odgovor
Prosječna ocjena
Broj važećih
jedinica
Standardno
odstupanje
Ugodno
3.1
51
0.93
Lijepo
3.3
51
0.95
Zadovoljavajuće
3.4
51
0.78
Privlačno
3.5
51
0.9
Prekrasno
3.1
51
1.06
Zbroj pozitivnih tvrdnji
16.4
/
/
Nezadovoljavajuće
2.3
51
0.86
Nedopadljivo
2.4
51
0.96
Odbojno
2.4
51
0.98
Neugodno
2.4
51
1.04
Neudobno
2.6
51
0.96
Zbroj negativnih tvrdnji
12.1
/
/
Razlika
4.3
/
/

Zbroj pozitivnih tvrdnji iznosi 16.4. Obzirom kako ocjene pozitivnih variraju od 3.1 do
3.5, možemo reći da gledatelji smatraju da su iznijete pozitivne tvrdnje djelomično
točne. Zbroj negativnih tvrdnji iznosi 12.1, te ocjene negativnih tvrdnji variraju od 2.3 do
2.6. Gledatelji čini se smatraju negativne tvrdnje netočnima, osim tvrdnje da je
Birmingham neudoban, što smatraju djelomično točnim. Razlika pozitivnih i negativnih
tvrdnji iznosi 4.3, što možemo iznijeti kao ocjenu afektivnog imidža, koja je visoka te
naginje ka vrlo visokoj. Ono što je učinilo prevagu jest neslaganje s negativnim
tvrdnjama, te je takvo ocijenjivanje doprinijelo visokoj ocjeni afektivnog imidža.
Ukupna prosječna ocjena kognitivnog imidža iznosi 3.4, dok ocjena afektivnog, odnosno
razlika između pozitivnih i negativnih tvrdnji iznosi 4.3. Prosječna ocjena destinacijskog
imidža je, izračunajući aritmetičku sredinu ovih dviju ocjena, odnosno prosjek, 3.9. Do
ovako visoke ocjene destinacijskog imidža došlo je zbog neslaganja gledatelja s
negativnim tvdrnjama do Birminghama, odnosno negativnih afektivnih komponenti do
Birminghama.
Ocjenu 3.9, možemo gledati kao ocjenu četiri, te je definirati kao visoku ocjenu. Stoga
možemo zaključiti kako je destinacijski imidž, među gledateljima serije, visok. Visoka
ocjena, to jest ocjena četiri, predstavlja slaganje gledatelja s iznesim tvrdnjama, odnosno
kod afektivnog imidža točnost do istih tvrdnji. Također i ovu hipotezu ne možemo
odbaciti.
34
Treća hipoteza koju smo postavili na temelju teoretske utemeljenosti je:
 Identifikacija s likovima budi želju za posjetom destinacije.
Tablica sedam prikazati će analizirane podatke.
Tablica 7: Identifikacija s likovima s obzirom na želju za posjetom destinacije (T-test)

Želite li
posjetiti
destinaciju?
N
M
s
t
p
Pokušao/la
sam
razumjeti
omiljenog/glavnog lika u seriji tako što
sam zamišljao/la kako stvari/situacije
izgledaju iz njegove perspektive.
Da
31
4,06
0,93
0,530 ,598
Ne
37
3,95
0,91
Suosjećao/la sam s omiljenim/glavnim
likom u seriji i obuzeli su me njegovi/zini
osjećaji.
Da
31
3,84
0,97
1,499 ,139
Ne
37
3,49
0,96
Dok sam gledao/la seriju mogao/la sam se
lako postaviti u kožu omiljenog/glavnog
lika.
Da
31
3,68
1,17
1,236 ,221
Ne
37
3,32
1,18
Dok sam gledao/la seriju misli i osjećaje
omiljenog/glavnog sam lako zamišljao/la
kao svoje.
Da
31
3,19
1,25
0,685 ,496
Ne
37
3,00
1,08
Dok sam gledao/la seriju zamišljao/la sam
kako bi bilo da su se događaji, koji su se
događali mom omiljenom/glavnom liku,
događali meni.
Da
31
3,42
1,43
0,209 ,835
Ne
37
3,35
1,25
Dok sam gledao/la seriju pokušao/la sam
zamisliti o čemu moj omiljeni/glavni lik
razmišlja.
Da
31
3,87
1,28
1,171 ,246
Ne
37
3,54
1,04
Jako sam suosjećao/la sa svime kroz što je
moj omiljeni/glavni lik prolazio.
Da
31
3,29
1,22
1,030 ,307
Ne
37
3,00
1,11
Dok sam gledao/la seriju iskusio/la sam
puno
istih
osjećaja
koje
je
moj
omiljeni/glavni lik pokazao.
Da
31
3,13
1,23
1,179 ,243
Ne
37
2,81
1,00
N=66
Provedeno je osam t-testova sa željom za posjet destinacije kao nezavisnom varijablom
te pokazateljima identifikacije s omiljenim/glavnim likom iz serije kao zavisnim
varijablama. Prije glavne analize potvrđeno je da su zadovoljeni uvjeti za primjenu t-
testa.
Iako su gledatelji koji su iskazali želju za posjetom destinacije dali nešto više procjene
razini identifikacije s omiljenim/glavnim likom iz serije u odnosu na one koji nisu iskazali
želju za posjetom destinacije, rezultati t-testa ipak ukazuju da nema statistički značajne
razlike u identifikaciji s omiljenim/glavnim likom iz serije s obzirom na želju za
putovanjem u turističku destinaciju. Dobivene razlike su konzistentne, ali ipak
nedovoljno izražene da bi razlika bila statistički značajna, odnosno da bi mogli donijeti

35
zaključak o postojanju razlike na populacijskoj razini. Da bi se dokazalo eventualno
postojanje razlika potrebno je u budućim istraživanjima koja bi se bavila ovom
tematikom, ispitati postojanje razlika na većem, reprezentativnom uzorku te možda
koristiti neke druge, pouzdanije  mjere i metode.
Kod gledatelja koji imaju želju za posjetom destinacije, potencijalna razina identifikacije,
odnosno empatije s likovima, je veća, nego kod onih koji nemaju želju za posjetom. Iako
postoji povezanost, odnosno konzistentnost među dobivenim razlikama, one su
nedovoljne izražene. Dakle možemo zaključiti kako identifikacija s likovima ne budi želju
za posjetom destinacije. Zbog nepovoljnih rezultata hipotezu je potrebno odbaciti.
Četvrta hipoteza koju smo postavili na temelju teoretske utemeljenosti je:
 Gledatelji ne znaju koje mjesto percipiraju gledajući seriju.
Beeton (2005) je definirala pojavu pogrešnog identiteta. Kako je serija Peaky Blinders
snimana svugdje, osim u Birminghamu, što se tiče vanjskih lokacija, pretpostavili smo
kako će doći do pogrešnog identiteta.
Kako bi ispitali ovu pretpostavku, postavili smo dva pitanja. Prvim pitanjem željeli smo
saznati, znaju li gledatelji gdje se odvija fiktivna radnja serije. Kao odgovor ponudili smo
pet gradova kao izbor: Liverpool, Dudley, London, Birmingham, Machester; te smo
ponudili odgovor „ne znam.“
Tablica osam prikazati će odgovore na pitanje gdje se odvija fiktivna radnja serije
Tablica 8:Koliko gledatelja zna fiktivno mjesto radnje
Odgovor
Broj gledatelja
Postotak
Liverpool
1
1%
Dudley
1
1%
London
0
0%
Birmingham
69
95%
Manchester
0
0%
Ne znam
2
3%
Broj važećih jedinica
73
100%
Standardno
odstupanje
0.5
/

36
Sedamdeset tri (broj važećih jedinica) gledatelja od ukupno 103, koji su započeli anketu,
odgovorilo je na ovo pitanje ili 71%. Šezdeset devet ili 95% odgovorilo je točno na ovo
pitanje s odgovorom Birmingham, dok je po jedan gledatelja odgovorio Liverpool i
Dudley. Dvoje gledatelja ne zna gdje se odvija fiktivna radnja serije. Prema analiziranim
odgovorima možemo reći kako gledatelji znaju gdje se odvija fiktivna radnja serije.
Tablica devet prikazati će odgovore na drugo pitanje pri ispitivanju percipiranog mjesta.
Pitali smo gledatelje znaju li gdje se snimala većina serije Peaky Blinders, te da, ukoliko
znaju, navedu koja je to lokacija. Standardno odstupanje od prosjeka je 0.5.
Tablica 9: Informiranost gledatelja oko većinskog mjesta snimanja
Odgovor
Broj gledatelja
Postotak
Da
18
25%
Ne znam
54
75%
Broj važećih
jedinica
72
100%
Standardno
odstupanje
0.4
/

Dobivenim podacima možemo utvrditi kako velika većina gledatelja ne zna koje je
mjesto, većinski, mjesto snimanja serije. Sedamdeset dvoje ili 70% gledatelja odgovorilo
je na ovo pitanje, te 75% gledatelja ne zna koje je većinsko mjesto snimanja. 25%
gledatelja, koji tvrde da znaju koje je većinsko mjesto snimanja, ponudili su odgovore
koji su prikazani u Tablici deset. Standardno odstupanje od prosjeka je 0.4.
Tablica 10: Odgovori na pitanje većinskog mjesta snimanja
Odgovori
Broj gledatelja
Postotak
Dudley
1
6%
Engleska
2
11%
Liverpool, UK
1
6%
Birmingham
5
28%
Black Country Living
Museum
1
6%
London
1
6%
Leeds
1
6%
Liverpool
2
11%

37
Studio
1
6%
Yorkshire
2
11%
Studio u
Leedsu+lokacije
1
6%
Broj važećih jedinica
18
/

Točan odgovor je Black Country Living Museum u Dudleyiju, stoga možemo i Dudley i
Black Country Living Museum smatrati točnim odgovorom. Prema tim kriterijima od 25%
gledatelja, koji misle da znaju koje je većinsko mjesto snimanja, zapravo samo njih dvoje
zna ili 11%.
Samo dvoje od sedamdeset dvoje ljudi zna koje će mjesto percipirati ili 2.8%, to jest njih
više 97% ne zna koje je većinsko mjesto snimanja. Možemo zaključiti kako je serija Peaky
Blinders, savršen primjer pogrešnog identiteta, te da gledatelji uistinu ne znaju koje
mjesto percipiraju gledajući seriju. Zbog povoljnih rezultata hipotezu ne možemo
odbaciti.
Posljednja ili peta hipoteza koju smo postavili na temelju teoretske utemeljenosti je:
 Identifikacija s likovima gradi pozitivan imidž destinacije na emocionalnoj i
kognitivnoj dimenziji.
Analizirali korelaciju identifikacije s likovima i pojedinh kategorija destinacijskog imidža
na kognitivnoj i emocionalnoj dimenziji. Točnije analizirali smo kognitivni i afektivni
imidž.
Najprije ćemo prikazati rezultate korelacije identifikacije s likovima i afektivnog imidža u
Tablici jedanaest.
Tablica 11: Korelacija identifikacije s likovima i pojedinih kategorija destinacijskog
imidža na emocionalnoj dimenziji (Korelacija)

Ugodno
Nezadovoljavajuć
e
Lijepo
Nedopadljivo
Zadovoljavajuće
Odbojno
Privlačno
Neugodno
Prekrasno
Neudobno
Pokušao/la sam razumjeti
omiljenog/glavnog lika u
seriji
tako
što
sam
zamišljao/la
kako
stvari/situacije izgledaju iz
njegove perspektive
,070
-,016
,131
-,101
,244
-,144
,134
-,093 -,002 -,059

38
Suosjećao/la
sam
s
omiljenim/glavnim likom u
seriji i obuzeli su me
njegovi/zini osjećaji
-,040
,007
,185
-,059
,163
-,032
,162
,028
,038
-,005
Dok sam gledao/la seriju
mogao/la sam se lako
postaviti
u
kožu
omiljenog/glavnog lika
,013
-,026
,153
-,088
,172
-,089
,145
-,036 -,002
,001
Dok sam gledao/la seriju
misli
i
osjećaje
omiljenog/glavnog
sam
lako zamišljao/la kao svoje
,112
-,076
,131
-,078
,224
-,093
,108
,015
,113
-,033
Dok sam gledao/la seriju
zamišljao/la sam kako bi
bilo da su se događaji, koji
su
se
događali
mom
omiljenom/glavnom liku,
događali meni
,259
-,085 ,336* -,021
,202
-,103
,186
-,097
,135
-,102
Dok sam gledao/la seriju
pokušao/la sam zamisliti o
čemu moj omiljeni/glavni
lik razmišlja
,016
-,094
,253
-
,298*
,153
-,158 ,296* -,200
,139
-,161
Jako sam suosjećao/la sa
svime kroz što je moj
omiljeni/glavni lik prolazio
,010
-,016 ,299* -,231
,227
-,182
,261
-,135
,217
-,124
Dok sam gledao/la seriju
iskusio/la sam puno istih
osjećaja
koje
je
moj
omiljeni/glavni lik pokazao
-,002 -,118 ,285* -,213 ,320* -,169
,272
-,068
,192
-,102

* Korelacija je statistički značajna na razini 0,05; ** Korelacija je statistički značajna na
razini 0,01; N=51
Između ukupne razine identifikacije s omiljenim likom i ukupne ocjene destinacijskog
imidža na emocionalnoj dimenziji, dobivena je korelacija u iznosu r=0,20 (p>0,05) što
ukazuje na nepostojanje korelacije između identifikacije s omiljenim likom i
destinacijskog imidža na emocionalnoj dimenziji.
Dodatno, kada se razmotre Pearsonovi koeficijenti korelacije između pojedinih
pokazatelja identifikacije gledatelja s likovima iz serije i različitih kategorija
destinacijskog imidža na emocionalnoj razini, razvidno je da i, ako postoji statistički
značajna korelacija između navedenih varijabli, ona je uglavnom vrlo niska te se ne može
govoriti o nekom specifičnom pravilu u korelaciji. Primjerice, dobivena je statistički
značajna korelacija između emocionalne dimenzije „lijepo“ i nekoliko pokazatelja
identifikacije s omiljenim likom: „Dok sam gledao/la seriju zamišljao/la sam kako bi bilo
da su se događaji, koji su se događali mom omiljenom/glavnom liku, događali meni“,  te
za identifikaciju s likom izmjerenu izjavom: „Jako sam suosjećao/la sa svime kroz što je
moj omiljeni/glavni lik prolazio“, te izjavom: „Dok sam gledao/la seriju iskusio/la sam
puno istih osjećaja koje je moj omiljeni/glavni lik pokazao.“

39
Zatim smo analizirali korelaciju identifikacije s likovima i afektivnog imidža u Tablici
dvanaest.
Tablica 12: Korelacija identifikacije s likovima i pojedinih kategorija destinacijskog
imidža na kognitivnoj dimenziji (Korelacija)

Higijena i čistoća su
prema propisima
Dobra kvaliteta
transporta
Zanimljive povijesne
atrakcije
Prikladan smještaj
Nezagađen/neuništen
okoliš
Osobna sigurnost
Dobra noćna zabava
Zanimljivi i
druželjubivi mještani
Zanimljive kulturne
atrakcije
Privlačna lokalna
kuhinja
Lijepo
okruženje/prirodne
atrakcije
Pokušao/la
sam
razumjeti
omiljenog/glavnog
lika u seriji tako što
sam zamišljao/la kako
stvari/situacije
izgledaju iz njegove
perspektive
,103
,219
,076
,061
,001
,131
-,138
,099
,130
,149
,073
Suosjećao/la sam s
omiljenim/glavnim
likom u seriji i obuzeli
su me njegovi/zini
osjećaji
,021
,122
,037
,108
,033
-,106
,182
,039
,075
,107
-,005
Dok sam gledao/la
seriju mogao/la sam
se lako postaviti u
kožu
omiljenog/glavnog
lika
-,090
-,067
,055
-,061
-,041
-,080
-,003
-,094
,061
,065
,003
Dok sam gledao/la
seriju misli i osjećaje
omiljenog/glavnog
sam lako zamišljao/la
kao svoje
,096
,039
,004
,104
,236
,112
,184
-,022
,109
,272*
,084
Dok sam gledao/la
seriju
zamišljao/la
sam kako bi bilo da su
se događaji, koji su se
događali
mom
omiljenom/glavnom
liku, događali meni
,201
,045
,039
-,011
-,097
,156
-,079
,014
,139
,000
,079
Dok sam gledao/la
seriju pokušao/la sam
zamisliti o čemu moj
omiljeni/glavni
lik
razmišlja
,061
,225
,178
,148
,033
,045
-,047
,161
,198
,232
,049

40
Jako sam suosjećao/la
sa svime kroz što je
moj
omiljeni/glavni
lik prolazio
,079
,287*
,250
-,073
,146
-,013
,064
,128
,258
,323*
,226
Dok sam gledao/la
seriju iskusio/la sam
puno istih osjećaja
koje
je
moj
omiljeni/glavni
lik
pokazao
,030
,182
,087
,060
,107
,024
,137
,167
,166
,295*
,124

* Korelacija je statistički značajna na razini 0,05; ** Korelacija je statistički značajna na
razini 0,01; N=57
Između ukupne razine identifikacije s omiljenim likom (izračunate kao prosječna
dobivena ocjena za sve dimenzije identifikacije) i ukupne ocjene destinacijskog imidža
na kognitivnoj razini (izračunate kao prosječna ocjena destinacijskog imidža), dobivena
je korelacija u iznosu r=0,173 (p>0,05) što ukazuje na nepostojanje korelacije između
identifikacije s omiljenim likom i destinacijskog imidža na kognitivnoj razini.
Dodatno, u Tablici trinaest Pearsonovim koeficijentima korelacije (r) prikazana je
korelacija između pojedinih pokazatelja identifikacije gledatelja s likovima iz serije i
različitih kategorija destinacijskog imidža na kognitivnoj razini. Pretežito je dobivena
niska i statistički neznačajna korelacija između identifikacije s likovima iz serije i
pojedinih kategorija destinacijskog imidža. Jedino je za privlačnost lokale kuhinje
utvrđena statistički značajna,  no ipak niska korelacija za tri izjave koje se odnose na
identifikaciju s likovima iz serija, a to su: „Dok sam gledao/la seriju misli i osjećaje
omiljenog/glavnog sam lako zamišljao/la kao svoje (r=0,27, p<0,05), zatim „Jako sam
suosjećao/la sa svime kroz što je moj omiljeni/glavni lik prolazio“ (r=0,32, p<0,05) te
„Dok sam gledao/la seriju iskusio/la sam puno istih osjećaja koje je moj omiljeni/glavni
lik pokazao“ (r=0,3, p<0,05).
Računajući korelacije između identifikacije s likom i kogntivnog te afektivnog imidža,
utvrđeno je kako ona nepostojeća. Stoga možemo zaključiti kako identifikacija s likom
ne gradi pozitivan imidž na kognitivnoj, odnosno emocionalnoj dimenziji. Hipotezu je
potrebno odbaciti.
Osim što smo analizirali pitanja vezana uz hipoteze, po uzoru na istraživanje Macionis
(2004), željeli smo istražiti koji je motiv gledateljima nabitniji te što najviše žele kod
pojedinih motiva. Tablica jedanaest prikazati će nam važnost motiva.
Tablica 13: Važnost motiva prema gledateljima
Odgovor
Prosječna ocjena
Broj važećih
jedinica
Standardno
odstupanje

41
Zamišljanje aktivnog
sudjelovanja u seriji.
3.0
3
1.28
Upoznavanje
omiljenog lika na
setu.
3.2
3.2
1.48
Oživljavanje omiljenih
scena iz serije u
realnost.
3.3
3.3
1.42
Posjet muzeju gdje se
snimala većina serije.
3.8
3.8
1.04

Gledatelji su najbolje ocijenili pull motiv vezan na lokaciju ocjenom 3.8. Posjet muzeju
će ih automatski podsjetiti na seriju i probuditi osjećaje, tako da je pull motiv vezan uz
lokaciju najbitniji motiv. Ocjenom 3.3, pull motiv vezan na izvedbu je drugi po važnosti
gledateljima. Ovdje prikaz omiljenih scena stavljaju na drugo mjesto. Treći po važnosti
je također pull motiv vezan na osobnost. Upoznavanje lika su ocijenili s 3.2. Najslabije je
ocijenjen push motiv, koji predstavlja neispunjen san. Ispostavlja se kako gledatelji
unutarnjim pokretačima, odnosno potrebama daju najmanju važnost, stoga možemo
zaključiti kako su ovdje pull motivi važniji od push motiva za motivaciju za odmor.
4.5 Diskusija
Na temelju prikupljenih rezultata ankete smo u analizi rezultata odgovorili na pet
postavljenih hipoteza.
Prva postavljena hipoteza: : „Gledatelji se identificiraju s omiljenim likovima u seriji.“
Identifikacija , odnosno razina identifikacije ili empatije s likovima je relativno visoka, to
jest gledatelji se slažu s podpitanjima. Pojedina podpitanja su ocijenjena visokim ocjena,
a neka od njih su ocijenjena dobrim ocjena ili, možemo reći, da se gledatelji niti slažu,
niti ne slažu. Ukupna ocjena potencijalne identifikacije s omiljenim likovima u seriji jest
3.5, to jesto možemo reći da je ocjena četiri.
Kada bi se kratko osvrnuli na teoriju, Cohen (2001) govori kako je identifikacija s
likovima, pri praćenju popularnih kultura, uobičajena i normalna pojava. Ovdje smo
dokazali kako je razina identifikacije, odnosno suosjećanje ili empatija na visokoj razini.
Obzirom da je razina identifikacije ocijenjena visokim ocjenama, odnosno da se gledatelji
slažu s tvrdnjama, možemo reći kako identifikacija postoji.
Druga postavljena hipoteza: „Destinacijski imidž među hrvatskim gledateljima serije je
visok.“

42
Pri ispitivanju destinacijskog imidža prvo smo analizirali kognitivan imidž Birminghama.
Kognitivan imidž dobio je ukupnu ocjenu 3.4, što možemo reći kako je srednja vrijednost,
te je možemo smatrati ocjenom tri. Gledatelji se većinski niti slažu, niti ne slažu s
iznijetim tvrdnjama oko kognitivnog imidža.
S druge strane analizirali smo afektivni imidž koji također nije dobio visoke ocjene za
pozitivne tvrdnje, no gledatelji su bili vrlo kritični prema negativnim tvrdnjama, odnosno
s njima se nisu slagali. Ono što je napravilo prevagu kod afektivnog imidža je kritično
ocjenjivanje negativnih tvrdnji. Razlika između pozitivnih i negativnih tvrdnji dao je
ukupnu ocjenu afektivnog imidža 4.3, samo iz razloga što se gledatelji nisu slagali s
negativnim tvrdnjama.
Ocjena destinacijskog imidža među gledateljima je visok. To smo potvrdili prosječnom
ocjenom 3.9, to jest ocjena četiri, (prosjek između kognitivnog i afektivnog imidža) koja
se može smatrati visokom ocjenom. Iako, gledajući samo kognitivan imidž i pozitivne
tvrdnje afektivnog imidža, destinacijski imidž nije ocijenjen visokim ocjenama, no
neslaganje s negativnim tvrdnjama doprinijelo je visokoj ocjeni u konačnici.
Macionis (2004) tvrdi kako mjesto je turist spreman posjetiti mjesto koje konstruira u
glavi, a podrazumijeva se da je bilo prikazano u filmu. Vizualizacija je vrlo važna kod
stvaranja viđenja o destinaciji (Fakeye i Crompotn, 1991). Proces stvaranja imidža je
način procesuiranja i spremanja multisenzornih informacij (Ecthner i Ritchie, 1991).
Ukratko sve što gledatelji percipiraju utječe na imidž. Ispostavilo se da je uistinu tako, te
kako gledatelji opazuju dosta pojava u seriji. Ako je vizualni prikaz prostora, čiju važnost
navodi Hegarty (2011) visok, odnosno ako gledatelji smatraju vizualno percipirano vide
kao visoko kvalitetnu pojavu. Kada se to poklopi, ne čudi da je destinacijski imidž visok.
Treća postavljena hipoteza: „Identifikacija s likovima budi želju za posjetom destinacije.“
Gledatelji koji su iskazali želju za posjetom destinacije dali su nešto više procjene razini
identifikacije u odnosu na one koji nisu iskazali želju za posjetom. Kod gledatelja koji su
iskazali želju za posjetom, potencijalna razina identifikacije je veća nego kod onih koji
nisu pokazali želju. Rezultati t-testa naposlijetku ukazuju kako nema statističke značajne
razlike s obzirom na želju za posjetom destinacije. Razlike dobivene jesu konzistentne,
no nedovoljno izražene. Stoga ne možemo reći kako identifikacija s likovima budi želju
za posjetom. Možemo zaključiti kako identifikacija s likovima ne ostvaruje, odnosno ne
pobuđuje želju za posjetom destinacije.
Identifikacija, kao što smo spomenuli, može biti korisna taktika u svrhu uvjerenja. Cohen
(2001) je ustvrdio da je identifikacija moguća, ako izostavimo svoje karakteristike i
prihvatimo karakteristike objekta identificiranja. Basil (1996) je s druge strane naveo
kako poznate osobe mogu navesti gledatelje da koriste određen proizvod, ako ga oni i
sami koriste. Ako zamislimo destinaciju kao proizvod, moguća je pojava želje za
posjetom. U ovom istraživanju ustvrdili smo kako identifikacija s likovima ne pobuđuje
dovoljnu jaku želju za posjetom, iako je ona u teoriji moguća.
Četvrta postavljena hipoteza: „Gledatelji ne znaju koje mjesto percipiraju gledajući
seriju.“

43
Gledatelji su u vrlo malenom broju tvrdili da znaju mjesto većinskog snimanja serije, te
od toga dijela koji su tvrdili da znaju koje je većinsko mjesto snimanja, samo njih dvoje
od 25 znalo je točan odgovor. Prema analiziranim podacima sa sigurnošću možemo reći
da gledatelji ne znaju koje mjesto percipiraju gledajući seriju, te je ovdje pogrešan
identitet mjesta prikazanog vrlo prisutan.
Beeton (2005) definirala je pogrešan identitet. On se događa kada je mjesto radnje,
fiktivno mjesto, smješteno na određenom mjestu, no snimano na potpuno drugom
mjestu. Kako se seriji Peaky Blinders Birmingham nameće kao mjesto radnje, a Dudley
kao većinsko mjesto snimanja s Black County Living Museum, prepostavili smo da će doći
do pogrešnog identiteta. Ispostavilo se kako samo dvoje gledatelja zna za većinsko
mjesto snimanja, zaključili kako kod serije Peaky Blinders dolazi do pogrešnog identiteta.
Peta postavljena hipoteza: „Identifikacija s likovima gradi pozitivan imidž destinacije na
emocionalnoj i kognitivnoj dimenziji.“
Provedenom analizom došlo je do saznanja da nema korelacije između identifikacije s
omiljenim likom i destinacijskog imidža na emocionalnoj dimenziji. Ukoliko i postoji
statistički značajna korelacija između varijabli, ona je niska, stoga ne možemo govoriti o
specifičnom pravilu. Dakle između određenih izjava postoji značajnija korelacija, no kod
većine ona nije izražena.
Također kao i kod emocinalne dimenzije, odnosno afektivnog imidža, između
identifikacije s omiljenim likom i kognitivne dimenzije utvrđeno je nepostojanje
korelacije. Dobivena je pretežito niska i statistički neznačajna korelacija između
pojedinih kategorija.
Možemo zaključiti, analizom ovih dvaju imidža i povezanosti s identifikacijom, kako je
potvrđeno da identifikacija s likova ne gradi pozitivan imidž destinacije, među
gledateljima, na emocionalnoj i kognitivnoj dimenziji.
Ukoliko lik, s kojim se gledatelj identificira, ima privrženost do destinacije, tu privrženost
će i gledatelj prisvojiti identifikacijom prihvaćajući njegove karakteristike (Cohen, 2001).
na taj način se može stvoriti pozitivan destinacijski imidž. Kognitivan i afektivan imidž će
se razviti obzirom kako gledatelj prepozna okolinu, odnosno kakve osjećaje razvije do
nje (Kim i Richardson, 2003). Iako identifikacija dokazano ne gradi pozitivan imidž na
dvije dimenzije, teoretski i dalje postoji mogućnost da do toga dođe, ili u budućnosti ili
u drugoj seriji.
Identifikacija, u našem istraživanju, nije doprijenila želji za posjetom niti gradi pozitivan
imidž na objema dimenzijama. Kim i Richardson (2003) također u svome radu nisu uspjeli
povezati identifikaciju, odnosno uključenost, s likovima i kognitivne i afektivne
komponente. Kim i Richardson (2003) ističu kako su otkrića suprotna očekivanjima,
naročito ona upućena empatiji, odnosno u našem radu upućena identifikaciji. Kim i
Richardson (2003, str. 221, 222) da razina suosjećanja, empatije, s likom može utjecati
na percepciju koju gledatelji imaju do prikazanog filma. Također u našem istraživanju
smo predpostavili isto, to jest kako identifikacija može utjecati na želju za posjetom i
izgraditi pozitivan imidž o mjestu. Ova dva istraživanja dokazala su da identifikacija ne

44
utječe na odabrane faktore. Bitno je naglasiti mogućnost identifikacije koja može
utjecati na navedene faktore, no dokazano je kako ne utječe.
Pri provedbi daljnjeg istraživanja potrebno je napraviti istraživanje na puno većem
uzorku kako bi se dobili točniji i vjerodostojniji podaci. Uzorak na 100 ljudi može potvrditi
neke tvrdnje, no da bi se napravila detaljnija analiza potrebno je prikupiti veći broj
podataka. Također bilo bi dobro napraviti raspodjelu među gledateljima serije i
fanovima serije te istražiti povezanosti i razlike među njima. Analiza podataka od nekih
ljudi koji su zaluđeni serijom, do onih koju ju smatraju zanimljivom i interesantnom,
donijelo bi puno novih otkrića te bi se mogao provjeriti destinacijski imidž među takvim
gledateljima. Također mješavina kvalitativne i kvantitativne metode istraživanja, na
ovom području, bila bi logična i korisna jer bi se podaci većine mogli usporediti s
podacima pojedinaca kod kojih bi se ti podaci detaljnije analizirali i donijeli bi više
informacija o nekim pojavama.
Također ovakav tip istraživanja bilo bi dobro primijeniti na još sličnih serija koje imaju
pogrešan identitet, te analiza više takvih mjesta bila bi korisna za istraživanje
destinacijskog imidža kod filmskih lokacija. Film ili serija mogu biti korisna sredstva i
stoga ih treba istraživati jer svako novo otkriće je korisno za znanost. Kod budućih
istraživanja bilo bi korisno istraživanje provesti kroz duži period, pogotovo ako je serija
u pitanju koja može izbacivati nove nastavke godinama.
Istraživanje Kim i Richardson (2003) dobar je primjer za istraživanja na području filmskog
turizma, te upotreba i primjena njihovih metoda može biti korisna. No svakako bi
naglasili kako je ključno uključiti još neke srodne radove, pri istraživanju, kako bi se
dobila veća teorijska pokrivenost i kako bi se ispitala područja koja nisu dovoljno
istražena, a to se može dobiti uvidom u prijašnja istraživanja.

45
5 ZAKLJUČAK
Filmski turizam područje je velikog potencijala na turističkom tržištu. Donosi brojne
prednosti za destinaciju, te destinacija domaćin to mora znati iskoristiti. Gledatelji često,
praćenjem serije ili filma, mogu stvoriti simpatije prema destinaciji koja je prikazana.
Vizualizacija i vizualni sadržaj vrlo su korisni i kao promocijski materijal. Mogu privući
pozornost gledatelja, koji ako su stvorili simpatije prema mjestu, mogu imati visoko
mišljenje kao i očekivanja od tog mjesta. Važno je da destinacije prepoznaju filmski
turizam kao potencijalni proizvod koji mogu uklopiti u svoj dio ponude. Potencijal
filmskog turizma treba maksimalno iskoristiti, kada naravno postoji mogućnost za tako
nešto. Film se naročito počeo razvijati u novije doba, te još nije dostigao svoj vrhunac i
pitanje je gdje je vrhunac ovog područja.
Destinacijski imidž kod turista vrlo je važan. On predstavlja mišljenje do destinacije i
svojevrsni je povratni odgovor destinaciji kako turisti vide njihovu destinaciju. Kada je
destinacijski imidž destinacije među turistima dobar, tada će se najvjerojatnije turisti
odlučiti za odmor upravo u toj destinaciji. Kako bi se destinacija razvijala i imala što bolje
mjesto na turističkom tržištu, mora držati do svog imidža među turistima jer su oni
odlučni faktor koji radi razliku. Filmovi mogu pozitivno utjecati na destinacijski imidž, ako
ga gledatelji prepoznaju kao takvog.
Identifikacija može utjecati kao faktor koji pogoduje pozitivnom destinacijskom imidžu,
ali i ne mora. Puno je faktora koji ovise o tome ishodu, no nije isključena mogućnost da
imidž bude pozitivan. Kada prihvaćamo pozitivna stajališta identifikacijom do nekog
objekta, onda će i naš stav prema objektu biti pozitivan.
Naše istraživanje je prošlo uspješno, iako se neka otkrića ne slažu s postavljenim
hipotezama. Do nekih otkrića smo došli te zbog toga smatramo kako smo uspjeli u svom
naumu. Postavljene ciljeve smo uspješno dosegli jer smo uspjeli analizirati:
 Destinacijski imidž Birminghama među hrvatskim gledateljima.
 Identifikaciju s medijskim likovima među gledateljima.
 Želju posjeta među gledateljima.
 Povezanost destinacijskog imidža s identifikacijom.
 Povezanost identifikacije sa željom posjeta
 Povezanost destinacijskog imidža Birminghama i Dudleyja
Je li svrha rada uspješna, odnosno dosežena, ne možemo reći još ovako rano jer prvo je
potrebno predstaviti rad destinacijama koje će ocijeniti te analizirati mogu li im ova
saznanja pomoći u privlačenju potencijalnih gledatelja. Birmingham je svakako profitirao
serijom Peaky Blinders te i druge destinacije mogu pokušati iskoristiti svoj potencijal kroz
filmski turizam. Svaka destinacija, koja je snimačka lokacija, trebala bi pokušati privući
potencijalne turiste, koji leže u gledateljima nekih filmova ili serija. Isplati se ulagati u
filmski turizam i poticati razvoj filmskog turizma jer na primjeru Birminghama, koji nije
izvorno snimačka lokacija serije, možemo vidjeti uspješnost ovog oblika turizma.
Istraživanje provedeno u rad Kim i Richardson (2003) utvrđeno je da empatija usmjerena
ka likovima ne utječe na percepciju destinacije. Također u našem istraživanju smo

46
dokazali kako identifikacija ne utječe na želju za posjetom destinacije i ne gradi pozitivan
imidž destinacije. Teoretska mogućnost, kako identifikacija može utjecati na navedene
faktore, je dokazano nepostojeća provedenim istraživanjima. Ukoliko će se raditi buduća
istraživanja, na temu identifikacije i njenog utjecaja na imidž ili druge faktore, potrebno
je promijeniti pristup te se orijentirati, na uzorak među ljudima, koji se smatraju
fanovima određene serije. Utječe li identifikacija na imidž destinacije, ili na nešto treće,
prvenstveno je potrebno, prema našem prijedlogu, provjeriti na uzorku kod fanova
serije kako bi se definitivno dokazalo utječe li identifikacija na percepciju destinacije
među gledateljima.

47
6 LITERATURA I IZVORI
Askin, N. i Mauskapf, M. (2017). What makes popular culture popular? Product features
and optimal differentiation in music. American Sociological Review, 82(5), 910-944.
Awaritefe, O. D. (2003). Destination environment quality and tourists' spatial behaviour
in Nigeria: a case study of third world tropical Africa. International Journal of
Tourism Research, 5(4), 251-268.
Baloglu, S. i Brinberg, D. (1997). Affective images of tourism destinations. Journal of
travel research, 35(4), 11-15.
Baloglu, S. i McCleary, K. W. (1999). A model of destination image formation. Annals of
tourism research, 26(4), 868-897.
Basil, M. D. (1996). Identification as a mediator of celebrity effects. Journal of
Broadcasting & Electronic Media, 40(4), 478-495.
Baum, T., Deery, M. i Hanlon, C. (Ur.). (2009). People and work in events and
conventions: A research perspective. Cabi.
BBC. (2019). Peaky Blinders: Take a tour of museum filming location. Dostupno na
https://www.bbc.com/news/av/uk-england-birmingham-49757941/peaky-
blinders-take-a-tour-of-museum-filming-location, 18. 7. 2020.
Beeton, S. (2005). The case study in tourism research: A multi-method case study
approach. Tourism research methods: Integrating theory with practice, 37-48.
Beeton,
S.
(2011).
Tourism
and
the
Moving
Image—Incidental
Tourism
Promotion. Tourism Recreation Research, 36(1), 49-56.
Beeton, S. (2016). Film-induced tourism. Channel view publications.
Birkinshaw, J., Hamel, G. i Mol, M. J. (2008). Management innovation. Academy of
management Review, 33(4), 825-845.
Birmingham Business School Blog. (2019). Peaky Blinders: a gritty brand for
Birmingham?.
Dostupno
na
https://blog.bham.ac.uk/business-
school/2019/09/02/peaky-blinders/, 30. 7. 2020.
Birmingham map. (b. d. ). Small Heath map. Dostupno na http://www.birmingham-
map.com/small-heath-map, 13. 8. 2020.
Brown, W. J. (2015). Examining four processes of audience involvement with media
personae:
Transportation,
parasocial
interaction,
identification,
and
worship. Communication Theory, 25(3), 259-283.

48
Business insider. (2016). This interactive map shows you where your favourite films and
TV shows were filmed — including 'Star Wars' and 'Game of Thrones'. Dostupno na
https://www.businessinsider.com/film-and-tv-show-locations-around-the-world-
2016-4, 19. 7. 2020.
Butcher, J. (2005). The moralisation of tourism: Sun, sand... and saving the world?.
London: Routledge.
Cambridge dictionary. ( b. d. ). Meaning of archetype in English. Dostupno na
https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/archetype, 14. 8. 2020.
Cardoso, L., Estevão, C. M., Muniz, A. C. F. i Alves, H. (2017). Film induced tourism: a
systematic literature review. Tourism & Management Studies, 13(3), 23-30.
Chon, K. S. (1990). The role of destination image in tourism: A review and discussion. The
tourist review.
Cohen, J. (2001). Defining identification: A theoretical look at the identification of
audiences with media characters. Mass communication & society, 4(3), 245-264.
Connell, J. (2012). Film tourism–Evolution, progress and prospects. Tourism
management, 33(5), 1007-1029.
Coombs, J. (2013). Generation Z: Why HR must be prepared for its arrival. SHRM
Newsletter, 58.
Crompton, J. L. (1979). Motivations for pleasure vacation. Annals of tourism
research, 6(4), 408-424.
Dimock, M. (2019). Defining generations: Where Millennials end and Generation Z
begins. Pew Research Center, 17, 1-7.
Dumičić, K. i Žmuk, B. (2009). Karakteristike korisnika interneta u Hrvatskoj i
reprezentativnost internetskih anketa. Zbornik Ekonomskog fakulteta u
Zagrebu, 7(2), 115-140.
Echtner, C. M. i Ritchie, J. B. (1991). The meaning and measurement of destination
image. Journal of tourism studies, 2(2), 2-12.
Fakeye, P. C. i Crompton, J. L. (1991). Image differences between prospective, first-time,
and repeat visitors to the Lower Rio Grande Valley. Journal of travel research, 30(2),
10-16.
Fratu, D. (2011). Factors of influence and changes in the tourism consumer
behaviour. Bulletin of the Transilvania University of Brasov. Economic Sciences.
Series V, 4(1), 119.
Gartner, W. C. (1994). Image formation process. Journal of travel & tourism
marketing, 2(2-3), 191-216.

49
Geck, C. (2007). The generation Z connection: Teaching information literacy to the
newest net generation. Toward a 21st-century school library media program, 235,
2007.
Geraghty, L. (Ed.). (2015). Popular media cultures: Fans, audiences and paratexts.
London: Palgrave Macmillan.
Gjorgievski, M. i Melles Trpkova, S. (2012). Movie induced tourism: A new tourism
phenomenon. UTMS Journal of Economics, 3(1), 97-104.
Goodman, L. A. (1961). Snowball sampling. The annals of mathematical statistics, 148-
170.
Google
maps.
(2020).
Dudley
to
Birmingham.
Dostupno
na
https://www.google.com/maps/dir/Dudley,+Ujedinjeno+Kraljevstvo/Birmingham,
+Ujedinjeno+Kraljevstvo/@52.5461897,-
2.0065934,35617m/data=!3m1!1e3!4m13!4m12!1m5!1m1!1s0x4870855155e1a7
01:0x976870029f16c9e2!2m2!1d-
2.081112!2d52.512255!1m5!1m1!1s0x4870942d1b417173:0xca81fef0aeee7998!2
m2!1d-1.890401!2d52.486243, 18. 7. 2020.
Hall,
C.
M.
(1989).
The
definition
and
analysis
of
hallmark
tourist
events. GeoJournal, 19(3), 263-268.
Hall, C. M. i Williams, A. M. (2019). Tourism and innovation. London: Routledge.
Harber, J. G. (2011). Generations in the Workplace: Similarities and Differences. East
Tennesse State University.
Hegarty, M. (2011). The cognitive science of visual‐spatial displays: Implications for
design. Topics in cognitive science, 3(3), 446-474.
Hoffner, C. i Buchanan, M. (2005). Young adults' wishful identification with television
characters: The role of perceived similarity and character attributes. Media
psychology, 7(4), 325-351.
Hrvatska
enciklopedija.
(b.
d.
).
West
Midlands.
Dostupno
na
https://www.enciklopedija.hr/natuknica.aspx?id=70754, 13. 8. 2020.
Huesmann, L. R., Lagerspetz, K. i Eron, L. D. (1984). Intervening variables in the TV
violence–aggression relation: Evidence from two countries. Developmental
psychology, 20(5), 746.
Imdb. (b. d. ). Peaky Blinders. Dostupno na https://www.imdb.com/title/tt2442560/, 18.
7. 2020.
Inews. (2019). Peaky Blinders filming locations: where series 5 was filmed, in Birmingham
and beyond. Dostupno na https://inews.co.uk/culture/television/peaky-blinders-
filming-locations-season-5-where-filmed-birmingham-329072, 19. 7. 2020.

50
Joshi, A., Kale, S., Chandel, S. i Pal, D. K. (2015). Likert scale: Explored and explained.
Current Journal of Applied Science and Technology, 396-403.
Kiefer, P., Giannopoulos, I., Kremer, D., Schlieder, C. i Raubal, M. (2014, March). Starting
to get bored: An outdoor eye tracking study of tourists exploring a city panorama.
In Proceedings of the Symposium on Eye Tracking Research and Applications (pp.
315-318).
Kim, H. i Richardson, S. L. (2003). Motion picture impacts on destination images. Annals
of tourism research, 30(1), 216-237.
Lewis, L. A. (Ed.). (1992). The adoring audience: Fan culture and popular media. East
Sussex: Psychology Press.
Maccoby, E. E. i Wilson, W. C. (1957). Identification and observational learning from
films. The Journal of abnormal and social psychology, 55(1), 76.
Macionis, N. (2004). Understanding the film-induced tourist. In International tourism
and media conference proceedings (Vol. 24, str. 86-97). Tourism Research Unit,
Monash University: Melbourne, Australia.
Maliković, M. (2015). Internetska istraživanja. Sveučilišni priručnik, Filozofski fakultet u
Rijeci.
Mastro, D. E. (2003). A social identity approach to understanding the impact of television
messages. Communication Monographs, 70(2), 98-113.
Matrix, S. (2014). The Netflix effect: Teens, binge watching, and on-demand digital
media trends. Jeunesse: Young People, Texts, Cultures, 6(1), 119-138.
Merriam-Webster.
(b.
d.).
Induce.
Dostupno
na
https://www.merriam-
webster.com/dictionary/induce, 15. 8. 2020.
Mihelich, M. (2013). Another generation rises. Workforce Management, 92(5), 34-38.
Murphy, P. E. (2012). Tourism: A community approach (Vol. 4). London: Routledge.

Netto, A. P. (2009). What is tourism? Definitions, theoretical phases and
principles. Philosophical issues in tourism, 37, 43-62.
NME. (2019). ‘Peaky Blinders’ has helped attract a record number of tourists to
Birmingham.
Dostupno
na
https://www.nme.com/news/peaky-blinders-
birmingham-record-number-of-tourists-2544132, 18. 8. 2020.
Novelli, M., Schmitz, B. i Spencer, T. (2006). Networks, clusters and innovation in
tourism: A UK experience. Tourism management, 27(6), 1141-1152.
Parker, H. N. (2011). Toward a definition of popular culture. History and Theory, 50(2),
147-170.

51
Parry, E. i Urwin, P. (2011). Generational differences in work values: A review of theory
and evidence. International journal of management reviews, 13(1), 79-96.
Pavić, D. (b. d.). Uvod u kvantitativne metode istraživanja. Dostupno na
https://www.hrstud.unizg.hr/_download/repository/Uvod.pptx, 19. 8. 2020.
Riley, R., Baker, D. i Van Doren, C. S. (1998). Movie induced tourism. Annals of tourism
research, 25(4), 919-935.
Ringmar, E. (2016). Attention and the cause of modern boredom. Boredom Studies:
Postdisciplinary inquiries, 193-202.
Rittichainuwat, B. N. i Chakraborty, G. (2009). Perceived travel risks regarding terrorism
and disease: The case of Thailand. Tourism Management, 30(3), 410-418.
Schawbel, D. (2014). Gen Z employees: The 5 attributes you need to know. Retrieved, 6,
2019.
Singh, A. P. i Dangmei, J. (2016). Understanding the generation Z: the future
workforce. South-Asian Journal of Multidisciplinary Studies, 3(3), 1-5.
Slavin, A. (2015). Marketers: Forget about Millennials. Gen Z Has Arrived. Retrieved from
http://women2. com/2015/08/07/engage-gen-z-users.
Smith, S. L. (2014). Tourism analysis: A handbook. London: Routledge.
Sveučilište u Zadru. (b. d. ). Metode znanstvenih istraživanja. Dostupno na
http://www.unizd.hr/portals/4/nastavni_mat/1_godina/metodologija/metode_zn
anstvenih_istrazivanja.pdf, 19. 8. 2020.
Tasci, A. D. i Gartner, W. C. (2007). Destination image and its functional
relationships. Journal of travel research, 45(4), 413-425.
The Guardian 2. (2019). Peaky Blinders mania puts Birmingham on global 'screen
tourism'
map.
Dostupno
na
https://www.theguardian.com/uk-
news/2019/sep/02/peaky-blinders-mania-birmingham-screen-tourism-boom, 18.
7. 2020.
The Guardian. (2019). 'Brad Pitt came calling': how Peaky Blinders became A-list gold.
Dostupno na https://www.theguardian.com/tv-and-radio/2019/sep/20/brad-pitt-
snoop-dogg-asap-rocky-peaky-blinders-steven-knight-gangster-series, 18. 7. 2020.
The National. (2019). Why 'Peaky Blinders' has struck a chord around the world.
Dostupno
na
https://www.google.com/search?q=translate&oq=tr&aqs=chrome.0.69i59j69i57j0
l2j69i60l4.1037j0j7&sourceid=chrome&ie=UTF-8, 18. 7. 2020.
Tomala, K. i Faber, F. (2011). Film tourism. In The long tail of tourism (str. 149-158).
Wiesbaden: Gabler.

52
Tooke, N. i Baker, M. (1996). Seeing is believing: The effect of film on visitor numbers to
screened locations. Tourism management, 17(2), 87-94.
Van Westering, J. (1999). Heritage and gastronomy: The pursuits of the ‘new
tourist’. International Journal of Heritage Studies, 5(2), 75-81.
Verplanken, B., Hofstee, G. i Janssen, H. J. (1998). Accessibility of affective versus
cognitive components of attitudes. European journal of social psychology, 28(1), 23-
35.
Wang, C. Y. i Hsu, M. K. (2010). The relationships of destination image, satisfaction, and
behavioral intentions: An integrated model. Journal of Travel & Tourism
Marketing, 27(8), 829-843.
Yen, C. H. i Croy, W. G. (2016). Film tourism: Celebrity involvement, celebrity worship
and destination image. Current Issues in Tourism, 19(10), 1027-1044.
Yoon, Y., Kim, S. S. i Kim, S. S. (2015). Successful and unsuccessful film tourism
destinations: From the perspective of Korean local residents' perceptions of film
tourism impacts. Tourism analysis, 20(3), 297-311.
Yun PhD, D., Hennessy PhD, S. M. i Courtney MES, S. A. (2016). Motivations and
preferred activities of tourists to rural destinations: a comparative analysis of rural
and urban residents. University of Massachusetts Amherst.

1
7 PRILOZI
PRILOG 1: ANKETA............................................................................................................ 1

1
PRILOG 1: ANKETA
Dragi sudionici,
Moje ime je Luka Stanić, student sam treće godine Fakulteta za turizam, Sveučilišta u
Mariboru i provodim istraživanje za diplomski rad o destinacijskom imidžu dvaju
engleskih gradova, uzrokovan serijom Peaky Blinders, pod mentorstvom dr. Maje
Turnšek i sumentorstvom dr. Andreje Trdine.
Prikupljeni podaci biti će korišteni isključivo u istraživačke svrhe i neće imati posljedice
za sudionike, ispitanike istraživanja. Istraživanje je anonimno što znači da će biti
zabilježeni samo vaši odgovori, te prikupljeni podaci će biti zaštićeni u skladu s uredbom
GDPR, o zaštiti podataka.
Za ispunjavanje ankete tražimo mlade gledatelje. Ukoliko ste gledatelj serije, ili ste seriju
pogledali prethodno, i imate 18 do 30 godina, molimo vas za sudjelovanje u anketiranju.
Ukoliko ste stariji ili niste gledatelj serije, molimo vas da proslijedite anketu onome tko
ispunjava uvjete, ukoliko poznajete opisanu osobu.

1. Imate li omiljenog lika u seriji Peaky Blinders? Ukoliko imate napišite ime lika, ako
nemate pritisnite "NEMAM."
 Ime lika:______________________.
 Nemam

2. Označite broj do tvrdnje koju smatrate prikladnom. Ocijenjujete razinu identifikacije
s omiljenim likom (ako nemate omiljenog lika ocijenite glavnog lika). Ocjene: 1-
nimalo, 2-vrlo malo, 3-niti malo, niti puno, 4-jako ili 5- gotovo u potpunosti.
Ocijenjuje se u skalama, odnosno u Likertovoj ljestvici od 1 do 5.

 Pokušao/la sam razumijeti omiljenog/glavnog lika u seriji tako što sam
zamišljao/la kako stvari/situacije izgledaju iz njegove perspektive.
1
2
3
4
5

 Suosjećao/la sam s omiljenim/glavnim likom u seriji i obuzeli su me njegovi/zini
osjećaji.
1
2
3
4
5

 Dok sam gledao/la seriju mogao/la sam se lako postaviti u kožu
omiljenog/glavnog lika.
1
2
3
4
5

 Dok sam gledao/la seriju misli i osjećaje omiljenog/glavnog sam lako zamišljao
kao svoje.
1
2
3
4
5

2

 Dok sam gledao/la seriju zamišljao/la sam kako bi bilo da su se događaji, koji su
se događali mom omiljenom/glavnom liku, događali meni.
1
2
3
4
5

 Dok sam gledao/la seriju pokušao/la sam zamisliti o čemu moj omiljeni/glavni lik
razmišlja.
1
2
3
4
5

 Jako sam suosjećao/la sa svime kroz što je moj omiljeni/glavni lik prolazio.
1
2
3
4
5

 Dok sam gledao/la seriju iskusio/la sam puno istih osjećaja koje je moj
omiljeni/glavni lik pokazao.
1
2
3
4
5

3. Znate li možda gdje se odvija fiktivna radnja serije? A)Liverpool, B)Dudley, C)London,
D)Birmingham, E)Manchester, F)Ne znam

4. Znate li možda gdje se snimala većina serije Peaky Blinders?
A) Napišite gdje._______________
B) Ne znam.

5. Jeste li posjetili Birmingham, ili jednu od snimačkih lokacija, nakon što ste pogledali
seriju?
A) Napišite koju/e
B) NE

6. Ukoliko ste posjetili prikazane destinacije, nakon što ste pogledali seriju, možete li
ocijeniti kako ste bili zadovoljni posjetom? Ako niste posjetili zanemarite pitanje.
Ocijenjuje se u skalama, odnosno u Likertovoj ljestvici od 1 do 5; 1-vrlo nezadovoljan,
5-vrlo zadovoljan.

Ocjena zadovoljstva
1
2
3
4
5

3
7. Želite li posjetiti glavno mjesto snimanja serije?
A) Napišite zašto želite._________________
B) Ne želim.

8. Ocijenite važnost pojedinih motiva za posjet destinaciji. Ocjene od 1-5, 1-nevažno,
5-vrlo važno.

 Zamišljanje aktivnog sudjelovanja u seriji.
1
2
3
4
5

 Upoznavanje omiljenog lika na setu.
1
2
3
4
5

 Oživljavanje omiljenih scena iz serije u realnost.
1
2
3
4
5

 Posjet muzeju gdje se snimala većina serije.
1
2
3
4
5

9. Kroz sljedeće kategorije ocijenjuje se destinacijski imidž. Zaokružite broj za koji
smatrate da najbolje opisuje vaše mišljenje do određene tvrdnje. 1-ne slažem se, 2-
gotovo da se ne slažem, 3-niti se slažem, niti ne slažem, 4-slažem se, 5-u potpunosti
se slažem.

 Higijena i čistoća su prema propisima.
1
2
3
4
5

 Dobra kvaliteta transporta.
1
2
3
4
5

 Zanimljive povijesne atrakcije
1
2
3
4
5

4
 Prikladan smještaj.
1
2
3
4
5

 Nezagađen/neuništen okoliš.
1
2
3
4
5

 Osobna sigurnost.
1
2
3
4
5

 Dobra noćna zabava.
1
2
3
4
5

 Zanimljivi i druželjubivi mještani.
1
2
3
4
5

 Zanimljive kulturne atrakcije.
1
2
3
4
5

 Privlačna lokalna kuhinja.
1
2
3
4
5

 Lijepo okruženje/prirodne atrakcije.
1
2
3
4
5

10. Ocijenite Birmingham, po viđenom, kao destinaciju kroz određene parametre.
Ocjene se kreću od 1 do 5, 1-krajnje netočno, 5-u potpunosti točno.

 Ugodno
1
2
3
4
5

 Nezadovoljavajuće
1
2
3
4
5

5
 Lijepo
1
2
3
4
5

 Nedopadljivo
1
2
3
4
5

 Zadovoljavajuće
1
2
3
4
5

 Odbojno
1
2
3
4
5

 Privlačno
1
2
3
4
5

 Neugodno
1
2
3
4
5

 Prekrasno
1
2
3
4
5

 Neudobno
1
2
3
4
5

Za kraj, zanima nas nekoliko općenitih informacija.
 Kojeg ste spola?        M         Ž
 Koliko imate godina? ________.
 Stupanj vašeg zaključenog obrazovanja? A)osnovnoškolsko obrazovanje,
B)srednjoškolsko obrazovanje, C)visoko obrazovanje
 Status: A)student, B)stalno zaposlen, C)nezaposlen, D)srednjoškolac/ka

Zahvaljujemo vam se za sudjelovanje!