razvojni program;održiv razvoj;ruralni turizam;urbani turizam;obnova turističke infrastrukture;Sisačko-moslavačka županija;development programme;sustainable development;rural tourism;urban tourism;restauration of tourism infrastructure;Sisak-Moslavina Country;info:eu-repo/classification/udc/338.48(497.13)(0.034.2)

Program razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji

Urednici
Marko Koščak
Barbara Pavlakovič
Ingrid Padjen Đurić
Marko Jurakić

Studeni 2022

Title
Naslov
Program razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji
The Development Program of Sustainable Tourism in Sisak-Moslavina County

Editors
Urednici
Marko Koščak
(University of Maribor, Faculty of Tourism)

Barbara Pavlakovič
(University of Maribor, Faculty of Tourism)

Ingrid Padjen Đurić
(TZ Sisačko-moslavačke županije)

Marko Jurakić
(Vimal Academy)

Review
Recenzija
Petra Barišić
(University of Zagreb, Faculty of Economics & Business)

Ana Čuić Tanković
(University of Rijeka, Faculty of Tourism and Hospitality Management)

Nenad D. Penezić
(University Edukons, Faculty of Business Economics)

Language editing
Pregled jezika
Sanja Klarić

Book language
Jezik knjige
Croatian

Technical editor
Tehnički urednik
Jan Perša
(University of Maribor, University Press)

Cover designer
Dizajn korice
Jan Perša
(University of Maribor, University Press)

Cover graphic
Grafike na korici
Sisak, Hrvaška, foto:Igor Tomljenović, 2022

Graphic material
Grafički prilozi
Authors, Koščak, Pavlakovič, Padjen Đurić, Jurakić, González,
Miguéns, Pérez, 2022

Published by
Izdavač
University of Maribor, University Press
Slomškov trg 15, 2000 Maribor, Slovenia
https://press.um.si, zalozba@um.si

Issued by
Izdano od
University of Maribor, Faculty of Tourism
Cesta prvih borcev 36, 8250 Brežice, Slovenia
http://ft.um.si, ft@um.si

Co-issued by
Suizdaja
Vimal akademija – Udruga za razvoj ljudskih potencijala
Put kroz selo 3 C, Moslavačka Slatina, 44370 Popovača, Hrvatska
https://vimal.hr/, vimalakademija@gmail.com

Edition
Izdaja
1st
Prvo izdanje

Publication type
Vrsta publikacije
E-book

Published
Objavljeno u
Maribor, Slovenia, November 2022

Available at
Dostupno na
http://press.um.si/index.php/ump/catalog/book/720

The work was created as part of the cooperation of students of the Faculty of Tourism of the University
of Maribor on the subject Sustainable and socially responsible tourism with the Vimal Academy, TZ
Sisak - Moslavina County, TZ City of Sisak, TZ City of Petrinja, City of Sisak, City of Petrinja and KIS
Gorski kotar. The project is carried out under the auspices of the Ministry of Tourism of the Republic
of Croatia with the support of the Ministry of Agriculture of the Republic of Croatia, the Ministry of
Culture of the Republic of Croatia, HGK and the Institute for Tourism of the Republic of Croatia. The
material was used at the international scientific expert conference RRT 2021, which was held in Sisak
on November 24 and 25, 2021. / Rad je nastao u okviru suradnje studenata Fakulteta za turizam Sveučilišta u
Mariboru na predmetu Održivi i društveno odgovorni turizam s Vimal akademijom, TZ Sisačko - moslavačke županije,
TZ Grada Siska, TZ Grada Petrinje, Gradom Siskom, Gradom Petrinjom i KIS Gorski kotar. Projekt se izvodi pod
pokroviteljstvom Ministarstva turizma RH uz potporu Ministarstva poljoprivrede RH, Ministarstva kulture RH,
HGK i Instituta za turizam RH. Materijal je korišten na međunarodnoj znanstveno stručnoj konferenciji RRT 2021,
koja je održana u Sisku 24 i 25. 11. 2021. godine.

© University of Maribor, University Press
/ Univerza v Mariboru, Univerzitetna založba

Text © authors, Koščak, Pavlakovič, Padjen Đurić, Jurakić, 2022

This work is licensed under the Creative Commons Attribution 4.0 International License.

This license allows reusers to distribute, remix, adapt, and build upon the material in any medium or
format, so long as attribution is given to the creator. The license allows for commercial use.

Any third-party material in this book is published under the book’s Creative Commons licence unless
indicated otherwise in the credit line to the material. If you would like to reuse any third-party material
not covered by the book’s Creative Commons licence, you will need to obtain permission directly from
the copyright holder.

https://creativecommons.org/licenses/by/4.0

CIP - Kataložni zapis o publikaciji
Univerzitetna knjižnica Maribor

338.48(497.13)(0.034.2)

    PROGRAM razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji [Elektronski
vir] / [urednici Marko Koščak ... [et al.]. - 1. izd. - E-publikacija.
- Maribor : University of Maribor, University Press, 2022

Način dostopa (URL): https://press.um.si/index.php/ump/catalog/book/720
ISBN 978-961-286-656-3
doi: http10.18690/um.ft.7.2022
COBISS.SI-ID 126478083

ISBN
978-961-286-656-3 (pdf)
978-961-286-657-0 (hardback)

DOI
https://doi.org/10.18690/um.ft.7.2022

Price
Cijena
Free copy

For publisher
Odgovorna osoba izdavača
prof. dr. Zdravko Kačič
Rector of University of Maribor

Attribution
Citat
Koščak, M., Pavlakovič, B., Padjen Đurić, I, Jurakić M. (eds.)
(2022). Program razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji.
University of Maribor, University Press. doi:
10.18690/um.ft.7.2022
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Sadržaj

Predgovor....................................................................................................................
1

Poglavje 1: Uvod i metode rada ................................................................................. 3

Poglavje 2: Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji ................... 7
2.1
Uvod
...................................................................................................................................... 7
2.2
Sisačko-moslavačka županija – primjer destinacije kontinentalnog turizma u

nastajanju .............................................................................................................................. 9
2.2.1
Turistički resursi .................................................................................................................. 9
2.2.2
Smještajni kapaciteti
.......................................................................................................... 13
2.3
Aktivni selektivni oblici turizma
..................................................................................... 13
2.3.1
Zdravstveni turizam
.......................................................................................................... 14
2.3.2
Ruralni (seoski) turizam ................................................................................................... 14
2.3.3
Kulturni turizam
................................................................................................................ 15
2.3.4
Cikloturizam
....................................................................................................................... 16
2.3.5
Eno i gastroturizam .......................................................................................................... 16
2.4
Statistički osvrt................................................................................................................... 17
2.4.1
Dolasci i noćenja turista
................................................................................................... 17
2.4.2
Dolasci i noćenja po vrsti objekata ................................................................................ 18
2.4.3
Dolasci i noćenja po organizaciji dolazaka ................................................................... 20
2.4.4
Dolasci i noćenja po državama
....................................................................................... 20
2.5
Strategija razvoja turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji – zaključak ................... 21

Poglavje 3: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u
destinaciji Sisak i Petrinja
.........................................................................................
23
3.1
Uvod
.................................................................................................................................... 23
3.2
Održivi razvoj i održivi turizam ..................................................................................... 25
3.3
Kulturni turizam
................................................................................................................ 27
3.4
Ključni izazovi destinacije Sisak i Petrinja .................................................................... 31
3.5
Mogući pristupi i koncepti za budući razvoj turizma temeljenog na prirodnoj i
kulturnoj baštini
................................................................................................................. 35
3.6
Zaključak ............................................................................................................................ 49

ii
Sadržaj.

Poglavje 4: Strategija i akcijski plan za destinaciju Sisak i Petrinja
.......................... 51
4.1
Analiza SWOT
................................................................................................................... 51
4.2
Vizija destinacije Sisak i Petrinja
..................................................................................... 53
4.3
Provedbeni i akcijski plan ................................................................................................ 54

Poglavje 5: Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja ........................
57
5.1
Baština Siska i Petrinje ..................................................................................................... 58
5.2
Turizam na destinaciji....................................................................................................... 60
5.3
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja
.............................................................. 63
5.4
Analiza SWOT
................................................................................................................... 65
5.5
Vizija
.................................................................................................................................... 66
5.6
Prioritetna područja i mjere
............................................................................................. 66
5.7
Pokazatelji i praćenje ........................................................................................................ 69
5.8
Primjer trodnevnoga integralnog turističkog produkta .............................................. 71
5.9
Sažetak................................................................................................................................. 74

Poglavje 6: Industrijska baština Siska.......................................................................
75
6.1
Analiza stanja ..................................................................................................................... 76
6.2
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja
.............................................................. 77
6.3
Analiza SWOT
................................................................................................................... 78
6.4
Vizija
.................................................................................................................................... 78
6.5
Prioritetna područja i mjere
............................................................................................. 82
6.6
Pokazatelji i praćenje ........................................................................................................ 83
6.7
Sažetak................................................................................................................................. 85

Poglavje 7: Projekt Murala Re:Think Sisak ..............................................................
87
7.1
Povijest slikanja ................................................................................................................. 88
7.1.1
Street art i grafiti
.................................................................................................................. 92
7.1.2
Murali .................................................................................................................................. 93
7.2
Analiza stanja ..................................................................................................................... 94
7.3
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja
.............................................................. 96
7.4
Benchmarking analiza: Sjeverna Irska i Berlin
................................................................. 98
7.5
Analiza SWOT
................................................................................................................. 101
7.6
Vizija
.................................................................................................................................. 104
7.7
Prioritetna područja i mjere
........................................................................................... 104
7.8
Pokazatelji i praćenje ...................................................................................................... 108
7.9
Sažetak............................................................................................................................... 110

Poglavje 8: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić
.................... 113
8.1
Analiza stanja ................................................................................................................... 114
Sadržaj
iii.

8.2
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja
............................................................ 116
8.3
Benchmarking analiza: Slovenija ...................................................................................... 117
8.3.1
Ranč Aladin
...................................................................................................................... 117
8.3.2
Jelenji greben
.................................................................................................................... 118
8.4
Analiza SWOT
................................................................................................................. 119
8.5
Vizija
.................................................................................................................................. 120
8.6
Prioritetna područja i mjere
........................................................................................... 121
8.7
Pokazatelji i praćenje ...................................................................................................... 125
8.8
Sažetak............................................................................................................................... 127

Poglavje 9:biteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia Centar

................................................................................................................... 129
9.1
Analiza stanja ................................................................................................................... 130
9.2
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja
............................................................ 131
9.3
Analiza SWOT
................................................................................................................. 133
9.4
Vizija
.................................................................................................................................. 137
9.5
Prioritetna područja i mjere
........................................................................................... 137
9.6
Pokazatelji i praćenje ...................................................................................................... 141
9.7
Sažetak............................................................................................................................... 143

Poglavje 10: Lončarstvo Val .................................................................................... 145
10.1
Analiza stanja ................................................................................................................... 146
10.2
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja
............................................................ 150
10.3
Benchmarking analiza: Slovenija ...................................................................................... 151
10.3.1
Lončarstvo Žuman ......................................................................................................... 151
10.3.2
Centar Duo....................................................................................................................... 152
10.4
Analiza SWOT
................................................................................................................. 153
10.5
Vizija
.................................................................................................................................. 155
10.6
Prioritetna područja i mjere
........................................................................................... 156
10.7
Pokazatelji i praćenje ...................................................................................................... 159
10.8
Sažetak............................................................................................................................... 161

Literatura i izvori .................................................................................................... 163

Recenzija Petra Baršić ............................................................................................ 167
Recenzija Ana Čunić Tanković .............................................................................. 173
Recenzija Nenad D. Penezić .................................................................................. 179

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Predgovor

INGRID PADJEN ĐURIĆ
direktorica Turističke zajednice Sisačko-moslavačke županije

Sisačko-moslavačka županija bila je u studenom 2021. godine domaćin 2.
međunarodne znanstveno - stručne konferencije za razvoj ruralnog turizma 2021.
pod nazivom Održivi i odgovorni razvoj ruralnog područja. Ovo područje, kao i
većina kontinentalnih županija u Hrvatskoj, smatra se turistički nerazvijenim. Osim
toga što nam je ta činjenica stalan izazov, borili smo se s pandemijom COVID-19, a
krajem 2020. godine pogođeni smo razornim potresom. Uz pomoć turističkih
zajednica gradova i općina ove županije (njih 10) i na inicijativu dr. sc. Marka Jurakića
i Vimal akademije, Turistička zajednica Sisačko-moslavačke županije baš je u ovoj
ranjenoj županiji suorganizirala Konferenciju.

Željeli smo uz pomoć svih lokalnih turističkih zajednica na znanstven i stručan način
pomoći svima koji se na bilo koji način bave ili se žele baviti nekim oblikom
turističkog poslovanja u ovoj županiji. Dobili smo srčanu podršku Predsjednika RH,
Ministarstva turizma i sporta, Hrvatske turističke zajednice, Ministarstva
poljoprivrede, Ministarstva kulture i medija, Ministarstva obrazovanja i, naravno,
Sisačko-moslavačke županije. Regionalne turističke zajednice središnje Hrvatske
(Varaždinske,
Međimurske,
Krapinsko-zagorske,
Koprivničko-križevačke,
2
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Bjelovarsko-bilogorske i Zagrebačke županije) sve su nam redom dale potporu i
aktivno sudjelovale u promociji i realizaciji same konferencije.

Cilj koji smo uspjeli postići bio je okupljanje predstavnika gospodarstva, lokalnih i
državnih institucija te zajedno s predstavnicima akademske zajednice ponuditi vrlo
praktična rješenja za nastavak razvoja ruralnog turizma, s posebnim naglaskom na
Sisačko-moslavačku županiju. Spojili smo znanost i struku, predstavnike ključnih
gospodarskih institucija Republike Hrvatske i turističke djelatnike, a značajan
doprinos dali su studenti i profesori ekonomskih fakulteta te fakulteta za turizam i
menadžment iz više zemalja koji su terenskom nastavom potaknuli osvješćivanje o
postojećim resursima i predložili koncepte daljnjeg razvoja ruralnog turizma.
Sisačko-moslavačka županija kontinuirano radi na razvoju svih oblika turizma, a
svaki novi izazov prilika je za redefiniranje održivosti i novih trendova.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 1
Uvod i metode rada

BARBARA PAVLAKOVIČ

Znanstvena monografija „Program održivog razvoja turizma u Sisku i Petrinji“
rezultat je inicijativa lokalnih ljudi za promicanjem strateškog razvoja turizma u
središnjoj Hrvatskoj i Sisačko-moslavačkoj županiji. To područje, koje se s jedne
strane proteže u Park prirode Lonjsko polje, a s druge strane u Pokuplje, ima
mnoštvo prirodnih i kulturnih posebnosti. Nažalost, mnogo je toga oštećeno tijekom
potresa 29. prosinca 2020. i u kasnijim potresima. Stoga je među domaćinima sve
jača svijest da bi se regija mogla uspješno obnoviti i nadalje koristiti resurse u
turizmu. Međutim, kako bi destinacija ostala netaknuta i autohtona, potreban je
razvoj u smjeru održivog turizma.

Istraživački rad o mogućnostima razvoja održivog turizma u Sisačko-moslavačkoj
županiji provodili su studenti i mentori Fakulteta za turizam Sveučilišta u Mariboru
(Slovenija). Studenti koji su sudjelovali u projektu polazili su prvu godinu
poslijediplomskog programa, a terenski i istraživački rad bio je dio kolegija Održivi,
zeleni i društveno odgovorni turizam (slika 1 i 2). Cjelokupno istraživanje rađeno je
uz podršku i uključivanje lokalne zajednice, domaćina te uz podršku Turističke
zajednice Sisačko-moslavačke županije, Turističke zajednice Siska, Turističke
zajednice Petrinje te Gradova Siska i Petrinje.
4
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 1: Sudionici terenskih vježbi u Sisku
Foto: Barbara Pavlakovič, 2022

Za provedbu istraživanja prve faze projekta studenti su koristili princip
participativnog planiranja kao metode dobivanja podataka i davanja konačnih
prijedloga. Obrada podataka (engl. desk research) uključivala je upoznavanje studenata
s nekim razvojnim strategijama područja (Strategija razvoja turizma Sisačko-
moslavačke županije za razdoblje 2014. – 2020.; Operativni plan razvoja
cikloturizma u Sisačko-moslavačkoj županiji 2017. - 2020.; Studija za upravljanje
kvalitetom u turizmu Sisačko-moslavačke županije, 2020.) i svom literaturom koju
su mogli dobiti iz lokalnih knjižnica. Studenti su 5. studenoga 2021. sudjelovali u
terenskom posjetu, što je uključivalo obilazak različitih točaka s turističkim
atrakcijama, upoznavanje s lokalnom baštinom i istraživanje turističke ponude koju
su studenti razmatrali u svojim zadacima. Studenti su upoznali:

−
Holandsku kuću u Sisku i industrijsku baštinu Siska.
−
Projekt murala Re: Think Sisak.
−
Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić.
−
Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia centar.
−
Lončarstvo Val.
−
Zanimljive točke oko Siska i Petrinje, gdje bi se mogao osmisliti trodnevni
turistički produkt destinacije.

B. Pavlakovič: Uvod i metode rada
5

Važan dio terenskih vježbi bila je prezentacija i razgovor s lokalnim dionicima u
području turizma. Studenti su upoznali direktoricu Turističke zajednice Sisačko-
moslavačke županije Ingrid Padjen Đurić, direktoricu TZ Grada Siska Mirjanu
Lahovsky Žličarić i direktoricu TZ Grada Petrinje Ivanku Držaj. Baštinu Siska
predstavio je tadašnji ravnatelj Gradskog muzeja Siska dr. sc. Vlatko Čakširan, a
projekt murala predstavila je ravnateljica Galerije Striegl Alma Trauber.

Nakon pripreme prvog prijedloga razvojne strategije, studenti su 27. siječnja 2022.
svoj rad predstavili lokalnoj zajednici. Zbog protupandemijskih mjera prezentacije
su se odvijale online na MS Teams platformi. Na temelju rasprave i komentara
predloženi je dokument koordiniran s različitim dionicima u tom području.

Rezultat Projekta razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji program je partnerstva
koji pruža osnovne smjernice različitim institucijama (javnim i nevladinim),
pojedincima, poduzetnicima i svima koji su zainteresirani za razvoj spomenutog
područja. U radu je najprije predstavljena turistička ponuda i stanje područja Sisačko-
moslavačke županije. U nastavku se razvojni program usredotočuje na prikaz
značenja prirodne i kulturne baštine kao pokretača razvoja održivog turizma u
destinaciji Sisak i Petrinja. Nakon navođenja glavnih izazova, predloženi su mogući
pristupi i koncepti budućeg razvoja turizma temeljenog na prirodnoj i kulturnoj
baštini. Dokument se zatim fokusira na strateške točke i akcijski plan, pošto je
predstavljena opća SWOT analiza područja i šira vizija Siska i Petrinje do 2030.
godine. Dokument u nastavku predstavlja zajednički integrirani turistički proizvod
destinacije, a zatim pet odabranih turističkih lokacija koje bi mogle biti pokretači
razvoja održivog turizma u regiji. Sav sadržaj pripremili su studenti koji su proveli
analizu trenutne situacije, identificirali planove za razvoj destinacije, identificirali
prioritetna područja, mjere za postizanje razvojnih ciljeva i načine praćenja napretka
u tom području.

6
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 2: Sudionici terenskih vježbi u Petrinji
Foto: Barbara Pavlakovič, 2022

Predložena vizija i razvojni planovi rezultat su sporazuma između tvorca razvojnog
programa i različitih dionika na spomenutom području i potiču one koji su uključeni
u provedbu prijedloga, zadanih aktivnosti i strateških ideja. Predložena metoda
provedbe posebno naglašava aktivnu povezanost pojedinih pružatelja usluga i
integraciju na odredišnoj razini. Pružatelji usluga mogu plasirati svoje turističke
proizvode, usmjeriti posjetitelje na druge točke interesa i u svoju ponudu uključiti
gastronomska iskustva te dijelove kulturne i prirodne baštine. Povezivanje
domaćina, turističke ponude i različitih mjesta regije temelj je uspješnog rada, pa
vjerujemo da će provedba identificiranih prioritetnih područja i mjera unutar ove
strategije pridonijeti  cjelokupnom razvoju područja Siska i Petrinje, njegovoj
prepoznatljivosti te održivom i dugoročnom napretku.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 2
Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-
moslavačkoj županiji

INGRID PADJEN ĐURIĆ

2.1
Uvod

Sisačko-moslavačka županija primjer je izuzetno potentne kontinentalne turističke
destinacije u srcu Hrvatske i usprkos svim nedaćama koje su pratile Hrvatsku i
osobito ovu županiju (ratna zbivanja, pandemija COVID-19, razorni potres 2020.
godine) turizam je pokazao visoku rezistentnost. Sisačko-moslavačka županija
suočava se s novim izazovima, ali i s novim prilikama u održivom turizmu.

Golja i Lekić (2020) ističu kako bi upravljački proces u okviru održivog turizma
trebao prije svega biti po mjeri i ukusu domaćih ljudi koji žive u turističkoj destinaciji
te u skladu s prirodom. Dok je za gospodarski razvoj općenito odgovorna lokalna
vlast, uključenost stanovništva u turistički razvoj služi kako bi se održala pozornost
na tome treba li prijeći društveni nosivi kapacitet.

8
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Turizam je u Sisačko-moslavačkoj županiji gospodarska grana koja doprinosi
lokalnom gospodarskom razvoju naročito ruralnih sredina koje polako prihvaćaju
nove uloge i nove potencijale. Županija već duže vrijeme potiče ravnomjeran
gospodarski razvoj te korištenje prirodnih i kulturno-povijesnih resursa u turističke
svrhe, otvarajući mogućnosti za ostanak stanovništva u ruralnim područjima
poboljšanjem uvjeta života (Sisačko-moslavačka županija, 2014).

Kontinentalni turizam odvija se najvećim dijelom kroz agroturizam, seoski turizam,
ruralni turizam i održivi turizam, a to prema Krajnović, Čičin-Šain i Predovan (2011)
doprinosi očuvanju prirodne i kulturno-povijesne baštine receptivne sredine,
sprječava iseljavanje iz tzv. pasivnih krajeva te potiče revalorizaciju autohtonih
vrijednosti receptivnog kraja.

Prema Fyall i Jago (2009) većina se rasprava vezanih uz održivost odnosi na njezinu
ekološku dimenziju, no istinska održivost uključuje i društvenu i ekonomsku
komponentu, uz pretpostavku da bi održivi razvoj trebao donijeti gospodarsko
blagostanje, ali i društvene koristi lokalnoj zajednici. Održivi razvoj općenito, a zatim
i održivi razvoj turizma javljaju se kao reakcija na neravnotežu između ekonomskog,
ekološkog i socio-kulturnog kriterija održivosti unutar destinacije. Štoviše, upravo
su ekološki učinci najvećim dijelom potaknuli preusmjeravanje pozornosti svih
dionika prema nužnosti postizanja održivog razvoja turizma unutar destinacija.
„Razumijevanje održivosti turizma napredovalo je od ranijih ekoloških koncepata
prema holističkom pristupu, koje ga shvaća kao alat za postizanje ekonomskog
razvoja, blagostanja populacije i zaštite okoliša“ (Yfantidou i drugi., 2017, str. 1156).

Govorimo li o mreži institucija koje se bave pružanjem informacija turistima,
promocijom turizma SMŽ, organizacijom različitih događanja i pružanjem potpora
i poticaja, Turistička zajednica Sisačko-moslavačke županije (s 10 lokalnih turističkih
zajednica) krovna je organizacija za turizam u toj županiji, a turizmom se bave i
sljedeće institucije: Upravni odjel za poljoprivredu u čijem je sklopu i turizam Sisačko
– moslavačke županije, HGK Županijska komora Sisak, Obrtnička komora Sisačko-
moslavačke županije, Javna ustanova Park prirode Lonjsko polje te Javna ustanova
za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima Sisačko-moslavačke županije.

I. Padjen Đurić: Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji
9

2.2
Sisačko-moslavačka županija – primjer destinacije kontinentalnog
turizma u nastajanju

Sisačko-moslavačka županija treća je po veličini u Hrvatskoj, ukupne površine 4.468
km2, ima 172.439 stanovnika (popis stanovništva 2011. godine), a prosječna je
naseljenost 38 stanovnika na km2. Nalazi se u središnjem dijelu Hrvatske, kao što je
prikazano na slici 3.

Slika 3: Položaj Sisačko-moslavačke županije na karti
Izvor: Turistička zajednica Sisačko-moslavačke županije, (b. d.).

2.2.1
 Turistički resursi

Sisačko-moslavačka županija ima dobar prometni položaj u odnosu na emitivna
tržišta budući da kroz županiju prolazi autocesta A3 koja Europsku uniju spaja s
istočnoeuropskim zemljama sve do Turske. Stanje cestovne prometne infrastrukture
relativno je zadovoljavajuće, no potrebno je ulagati u poboljšanja kako bi se turistima
omogućilo udobnije i brže putovanje te sigurnije kretanje županijom. U izgradnji je
autocesta A 11 Zagreb – Sisak. U razvoj lokalnih cesta nije se ulagalo dovoljno, a
izražen je problem nedostatne prometne i turističke signalizacije, nedostatka pratećih
sadržaja uz cestu kao i problem organizacije prometa u javnom prijevozu,
mogućnostima parkiranja, biciklističkim i pješačkim stazama. U turističkom smislu,
prednost predstavlja blizina Međunarodne zračne luke Zagreb koja je udaljena samo
10
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

45 km, kao i plovnost rijeka Save i Kupe u pogledu iskorištavanja riječnog prometa
kao najjeftinijeg načina transporta, ali i iskorištavanja rijeka kao izuzetno zanimljivih
turističkih destinacija. Osim ribolovnog turizma, kanu i kajak tura, riječnih kupališta,
veslanja na svim rijekama u SMŽ, treba razmišljati i o razvoju kružnih krstarenja na
rijekama Savi i Kupi s obzirom da Hrvatska postaje sve zanimljivija kruzing
destinacija. Turisti koji dolaze riječnim putem uglavnom su zahtjevni turisti visoke
platežne moći iz SAD-a i EU-a.

Ulaganje u željezničku infrastrukturu omogućilo bi da opremljenost prateće
infrastrukture i udobnost vlakova odgovaraju potrebama i načinu življenja
modernog čovjeka, a pristup turističkim destinacijama na području Županije postao
bi lakši i brži. Dolaskom u Sisačko-moslavačku županiju dotiče se Moslavina,
Posavina, Pounje, Slavonija, Pokuplje, Turopolje, Banovina i Kordun.

Duga urbana naseljenost i izvanredan smještaj grada Siska na dodiru triju rijeka Save,
Kupe i Odre učinili su ga vrlo važnim gradom u povijesti Hrvata. Tvrđava Stari grad
(slika 4) poznata je po veličanstvenoj pobjedi Hrvata nad Turcima 1593. godine,
prvom velikom porazu do tada nepobjedive turske vojske u Europi.

Slika 4: Tvrđava Stari grad u Sisku
Foto: Igor Tomljenović, 2022.
I. Padjen Đurić: Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji
11

Cijelo područje Županije karakteriziraju vrlo raznoliki i atraktivni prirodni
krajobrazi, a Park prirode Lonjsko polje važna je turistička atrakcija. Jedinstvenost
je Parka prirode u bogatstvu biljnog i životinjskog svijeta, graditeljskoj baštini te
tradicionalnom poljodjelstvu i stočarstvu. Proteže se na 506 km² pretežno
močvarnog područja koje čine tri polja: Lonjsko, Mokro i Poganovo. Na tim
poplavnim poljima provodi se pašarenje kao oblik stočarske proizvodnje. Također,
pašnjački kompleksi Lonjskog i Mokrog polja, uz domaće simentalsko govedo, imaju
i najveću koncentraciju autohtonih pasmina u Hrvatskoj. Izvorne su pasmine konja
hrvatski posavac i hrvatski hladnokrvnjak, turopoljska svinja i slavonsko-srijemsko
podolsko govedo. Oni nastanjuju područje Parka prirode i unutar parka slobodno
se kreću. Cijelo područje Parka izuzetno je bogato florom i faunom. Među faunom
treba istaknuti pticu žličarku koja obitava samo na tom području te brojne druge
ptice kao što su bijele rode, razne čaplje, orlovi štekavci i kliktaši i drugo. Bogatstvo
flore i faune odličan je preduvjet za posjet ekološki osviještenih turista radi uživanja
u prirodi i pratećim kulturnim vrijednostima, a radi se uglavnom o individualnim
posjetiteljima ili manjim grupama. Velika biološka vrijednost ovog područja razlog
je zbog kojeg je ovo područje uključeno i u ekološku mrežu NATURA 2000.
Značajna je karakteristika Sisačko-moslavačke županije aluvijalna dolina rijeke Save
koja na području Siska čini brojne meandre, oblikujući tako jedinstven krajobraz koji
je tijekom stoljeća dodatno oblikovao čovjek, koristeći šumska bogatstva te
stvarajući bogate pašnjake i livade u području velike biološke raznolikosti – u
Posavini. Uz Posavinu značajni su krajobrazi Moslavačka, Zrinska i Petrova gora,
gdje se turizam odvija na vinskim cestama, u obliku planinarenja, ornitološkog
turizma i slično.

Sisak je polazna točka za obilazak parka prirode Lonjsko polje - najvećeg zaštićenog
močvarnog područja u cijelom dunavskom porječju. Danas su u Lonjskom polju
osobito posjećena sela Krapje i Čigoč, u koje zbog bijelih roda što se gnijezde na
krovovima kuća redovito dolaze turisti. Na inicijativu Zaklade Europska prirodna
baština Čigoč je 1994. godine proglašen Europskim selom roda, dok je Krapje 1995.
postalo Selom graditeljske baštine.

Vrijednost bogate i očuvane višestoljetne kulturne baštine Sisačko-moslavačke
županije vidljiva je u tradicijskom graditeljstvu, u očuvanosti izvornih tradicionalnih
kuća i sela kao što su Suvoj, Lonja, Drenov Bok i Krapje, ali i sakralnim građevinama
(crkve, samostani, kapele, župni dvorovi).

12
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Moslavina je poznat vinogradarski kraj gdje je uzgoj vinove loze započeo još u
rimsko doba, a tradicija uzgoja zadržala se do danas. Moslavina raspolaže uređenim
i stabilnim vinogorjima, a Moslavačku vinsku cestu odlikuje ljepota prirodnog
krajolika, tradicija vinogradarstva i dobra vina. Na pitomim obroncima Moslavačke
gore smještene su brojne vinarije, kleti i seoska gospodarstva. Danas se
vinogradarstvo temelji na privatnoj inicijativi mnoštva malih i nekoliko većih
vinarija.

Moslavina je domovina triju izvornih sorti grožđa moslavac, dišeća ranina (belina) i
danas najpoznatije - škrlet. Vino je inspiracija za otkrivanje novih teritorija, posjet
poznatim i novim podrumima, upoznavanje drugih običaja i tradicije. Sve to nudi
Moslavačka vinska cesta: odlična vina, domaću hranu i ugodno domaćinstvo u
zagrljaju Lonjskog polja i trsnog moslavačkog gorja.

Pounje privlači miljokazima Hrvatske Kostajnice, starim kaštelom Zrinskih, brdom
Djed s čuvenim izletištem, a Kestenijada je turističko-kulturna manifestacija na kojoj
brojne udruge i lokalno stanovništvo predstavljaju način života u ovom području.

Pod obroncima slikovitih brežuljaka smjestilo se atraktivno i europski poznato
termalno kupalište i lječilište Topusko. Znanstvena ispitivanja pokazala su kako je
termalna voda Topuskog pogodna za liječenje reumatskih i neuroloških bolesti,
paraliza, moždanih udara, osteoporoza, stanja prije i poslije operacija, ginekoloških
bolesti, steriliteta, posljedica loma kostiju i dr. Danas je u Topuskom moderno
lječilište s termalnom vodom iz triju glavnih i nekoliko manjih izvora. Termalna voda
ocijenjena je kao jedna od najkvalitetnijih u Europi, stoga liječenje ozljeda i bolesti
sustava za kretanje ovdje daju izvrsne rezultate, naročito u spoju tradicionalnog
liječenja medicinskom gimnastikom i masažom u termalnoj vodi te najsuvremenijih
tretmana laserom, magnetoterapijom, ultrazvukom i drugim procedurama
elektroterapije (Sisačko-moslavačka županija, 2014).

Hotel Terme Topusko može biti idealno polazište za kratke izlete i upoznavanje
cjelokupne Banovine, primjerice Petrinje, grada mesne industrije s čuvenom
zimskom salamom, lončarskim proizvodima i karakterističnom stuckom.

Lipovljanski susreti najveća je manifestacija kulture, jezika i stvaralaštva nacionalnih
manjina u Hrvatskoj te odašilje jasnu i snažnu poruku o suživotu, toleranciji i
multikulturnom bogatstvu hrvatskog naroda i pripadnika nacionalnih manjina.
I. Padjen Đurić: Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji
13

2.2.2
Smještajni kapaciteti

Smještajni kapaciteti županije (31. 12. 2021.) godine broje 1.989 kreveta
raspoređenih u hotele, apartmane, objekte u domaćinstvu, objekte na OPG-ovima
(seoska domaćinstva) i kampove (tablica 1). Međutim, mogući ograničavajući faktori
razvoja turizma u SMŽ su slaba iskorištenost smještajnih kapaciteta i kvaliteta
smještajnih objekata. Kao problem uočena je i nemogućnost smještaja organiziranih
grupa kapaciteta jednog autobusa (40 - 50 osoba) koje žele smještaj na jednom
mjestu. Kvaliteta smještajnih kapaciteta može se smatrati zadovoljavajućom za
trenutnu strukturu gostiju, no za privlačenje većeg broja gostiju i onih veće platežne
moći potrebno je ozbiljno raditi na kvaliteti.

Tablica 1: Smještajni kapaciteti Županije

Godina
2019.
2020.
2021.
Broj obveznika
170
197
206
Broj objekata
198
222
232
Broj ležajeva
1758
1905
1989
Izvor: eVisitor, obrada TZ SMŽ

Podizanjem kvalitete smještajnih kapaciteta i proširenjem ponude unutar smještajnih
objekata moguće je povećati iskorištenost kapaciteta i povećati potrošnju turista.
Povećanje broja smještajnih kapaciteta uzrokovano je poticajnim mjerama koje je
Sisačko-moslavačka županija poduzimala tijekom provedbe Operativnog plana
poticanja malog gospodarstva, turizma, infrastrukture i komunalnih poslova u
Sisačko-moslavačkoj županiji (kao što je Subvencioniranje organiziranog dolaska
turista na područje Sisačko-moslavačke županije, Unapređenje turističke ponude
Sisačko-moslavačke županije, itd.). Međutim, konkurentnost turizma treba podizati
i porastom udjela smještajnih kapaciteta u kampovima i kamp odmorištima (u skladu
s razvojem selektivnih oblika turizma) te ulagati u modernizaciju postojećih
smještajnih kapaciteta.

2.3
Aktivni selektivni oblici turizma

Kontinentalni turizam općenito svoju šansu može pronaći jedino kroz diferencijaciju
ponude, produženje sezone na cijelu godinu, autentičnost te orijentaciju na zahtjeve
današnjeg turista. Trenutno se na području Sisačko-moslavačke županije turizam
odvija kroz nekoliko posebnih oblika: zdravstveni turizam, ruralni (seoski) turizam,
kulturni turizam, cikloturizam te eno i gastroturizam.
14
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

2.3.1
Zdravstveni turizam

Prema podacima Nacionalne strategije razvoja zdravstva 2012. – 2020., Hrvatska
ima 222 lokaliteta s povoljnim potencijalnim uvjetima za razvoj zdravstvenog
turizma, a tek 10 % ih je eksploatirano. U Hrvatskoj djeluje 18 lječilišnih centara i
velik broj wellness centara. Na području medicinskog turizma ponajviše se razvio tzv.
dentalni turizam, a osim stomatoloških usluga gosti se u Hrvatskoj koriste uslugama
plastične kirurgije, ortopedije i fizioterapije. Sisačko-moslavačka županija potencijal
zdravstvenog turizma bazira na Topuskom koje leži na izvorima tople vode.
Sistematska geološka istraživanja termalnih izvora voda u Topuskom započela su
1977., no nakon toga nisu rađena sveobuhvatna istraživanja. Poznato je da voda
izbija na površinu iz dubine, a pogodna je za liječenje i rehabilitaciju oboljenja i
ozljeda lokomotornog, nervnog i mišićnog sustava. Osim za liječenje, voda se koristi
za punjenje zatvorenih i otvorenih bazena te za grijanje, kao oblik obnovljivih izvora
energije. Topusko je poznato po cretnim kupkama koje narod naziva blatne kupke,
a takve u Europi postoje još samo u Češkoj. Riječ je o tresetnoj mahovini (mahovine
roda Sphagnum) koja u termalnoj vodi stalno raste u visinu, a donji dijelovi u vodi
pougljene. Ljekovitost blatnih kupki i njihov potencijal nije u dovoljnoj mjeri
iskorišten u zdravstvenom turizmu Topuskog i Sisačko-moslavačke županije. Na
širem području Siska postoje i ljekovite jodne vode čiji je potencijal trenutačno
neiskorišten.

2.3.2
Ruralni (seoski) turizam

Ruralni turizam odvija se na selu i u ruralnim sredinama uključujući tipične aktivnosti
iz seoskog života, a cijelo područje Sisačko-moslavačke županije pripada pretežno
ruralnom području (prema Strategiji ruralnog razvoja RH). Najznačajnije
karakteristike ruralne sredine su očuvan, miran i tih okoliš, domaćinski odnos prema
gostu, domaća prehrana i upoznavanje seljačkih poslova, što ruralno područje SMŽ
čini posebno zanimljivim turistima koji dolaze na obiteljska seoska gospodarstva
registrirana kao turistička seljačka gospodarstva. To su manje gospodarske cjeline
smještene u turistički atraktivnom području, koja se bave poljoprivredom, a u rad su
uključeni svi članovi domaćinstva. Turizam na seoskom gospodarstvu pruža dodatni
izvor prihoda. Tako se osnažuju postojeća gospodarstva, a time stvaraju i bolji uvjeti
življenja na ruralnim područjima. Seoska gospodarstva vezana su uz raznolikost i
atraktivnost prirodnih krajobraza kao što su Park prirode Lonjsko polje, dolina rijeke
Save, Une, Kupe, Lonje, Trebeža, Odre, Gline i Petrinjčice, Zrinska, Petrova i
I. Padjen Đurić: Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji
15

Moslavačka gora, Odransko i Sunjsko polje, šume, zaštićeni krajolici, parkovi,
rezervati i ribnjaci. U Županiji je trenutačno registriran 71 objekt u domaćinstvu koji
osim usluge smještaja gostu mogu pružiti autohtoni doživljaj Sisačko-moslavačke
županije kroz ponudu hrane, kušanja vina na vinskim cestama i posjete vinskim
podrumima, vožnje čamcima, biciklizam, sportsko-rekreacijske sadržaje ili terene,
pješačenja, razgledavanja etno-zbirki, ribolov, promatranje ptica i sl., ispunjavajući
očekivanja mlađih i starijih posjetitelja tijekom svih godišnjih doba. Planinarenje na
području SMŽ moguće je na Zrinskoj, Petrovoj, Hrastovačkoj i Moslavačkoj gori.
Radi se na uklanjanju nedostatka centara za posjetitelje (info centri) u kojima bi turisti
točne i kvalitetne informacije mogli dobiti usmeno ili putem promotivnih materijala,
interaktivnih karti i sl.

2.3.3
Kulturni turizam

Pojam „kulturni turizam“ pojavio se 70-ih godina 20. st. kao nova vrsta turizma, iako
su putovanja motivirana posjetima manifestacija, znamenitih građevina i umjetničkih
djela postojala još u antičko doba i nastavila se sve do današnjih dana. Kulturni
turizam obuhvaća tzv. materijalnu kulturu: muzeje, galerije, koncerte, kazališta,
spomenike i povijesne lokalitete, ali i nematerijalnu kulturu poput običaja i tradicije.
Prirodna atraktivnost i privlačnost prostora Sisačko-moslavačke županije rezultirala
je višestoljetnom naseljenošću što se neizbježno odrazilo na bogatstvo kulturne
baštine. Prema Strategiji razvoja turizma, o kulturnom bogatstvu svjedoči 280
kulturnih dobara, od kojih je 53 preventivno zaštićeno, a 227 registrirano (npr.
antički grad Siscia, Stari grad Kostajnica, Stari grad Sisak, dvorac Erdödy u Popovači,
Veliki Kaptol u Sisku). Sakralne građevine predstavljaju posebnu vrijednost ovog
prostora u kojemu je biskupija postojala još u 3. stoljeću, za vrijeme stolovanja
biskupa Kvirina. Registrirano je ukupno 59 sakralnih objekata, a ponovno osnivanje
sisačke biskupije otvorilo je i mogućnosti razvoja religijskog turizma. U selima Čigoč,
Kratečko, Mužilovčica, Suvoj, Lonja, Drenov Bok i Krapje koncentrirana je
tradicijska kulturno-povijesna baština Posavine u obliku hrvatske arhitekture,
drvenih kuća i tradicionalnog seoskog gospodarstva. Zbog ambijentalne očuvanosti
starih kuća, selo Krapje proglašeno je Selom graditeljske baštine. Kulturne
manifestacije mogu imati jako velik utjecaj na destinaciju u kojoj se održavaju i
predstavljaju efikasan način marketinga. Osim što manifestacija privlači pažnju i
pomaže razvijanju pozitivnog stava turista prema destinaciji, ona ima i ekonomsku
funkciju – povećanu potrošnju turista i stvaranje novih radnih mjesta. Niz je
kulturnih manifestacija koje se održavaju na području SMŽ, a vezane su uz
16
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

graditeljsku baštinu, povijesne ličnosti, kulturne običaje i tradiciju. Postoji i niz
ostalih manifestacija koje osim kulturnih karakteristika imaju sportski, zabavni ili
edukacijski karakter.

2.3.4
Cikloturizam

Cikloturizam kao jedan od oblika selektivnog turizma bilježi najveći rast na svjetskoj
razini. Raznolikost krajolika Sisačko-moslavačke županije pruža brojne mogućnosti
za razvoj cikloturističke ponude. Biciklističke staze mogu se pronaći po cijeloj
županiji, no najpoznatije su na Moslavačkoj gori, u Lonjskom polju te u okolici
Petrinje i Topuskog. Na području Lonjskog polja pružaju se pretežito ravničarski
putovi s laganim usponima, dok se na Moslavačkoj gori nalaze staze pogodne za
brdski biciklizam. U pojedinim dijelovima SMŽ postoji ponuda za cikloturiste
(organizirane ture, iznajmljivanje bicikala), ali se najvećim dijelom još uvijek radi o
turistima na individualnoj bazi te je potrebno uložiti veće napore u privlačenje ovog
segmenta gostiju. Sisačko-moslavačka županija ima više od 1000 km biciklističkih
staza i kontinuirano se radi na povećanju njihove kvalitete označavanjem,
opremanjem servisnih stanica, odmorišta, info oznaka… Turistička zajednica
inicirala je i okupljanje brojnih biciklističkih klubova u Biciklistički savez SMŽ, koji
tako puno lakše surađuju i osmišljavaju zajedničke projekte i koordiniraju brojne
biciklijade poput one u Sisku, Petrinji, Topuskom, po Moslavini…

U proteklim dvjema godinama smještajnim objektima dodijeljene su 32 oznake
Bike&Bed, a u pripremi su još 24 objekta, što bitno doprinosi razvoju cikloturizma
u županiji. Ovim projektom povećava  se kvaliteta ponude turističkog smještaja,
ostvaruje se dodatna promidžba Sisačko-moslavačke županije i potiče specijalizacija
prema različitim ciljanim skupinama.

2.3.5
Eno i gastroturizam

Vinogradarstvo na ovim područjima ima snažnu tradiciju i omogućava razvoj vinskih
cesta kao jednog od oblika turističke ponude. Posebno se ističe moslavačko
vinogorje, a začeci vinskih cesta prisutni su i na južnim obroncima Vukomeričkih
gorica te na području petrinjskog i glinskog vinogorja. Autohtone sorte vina na
području Županije su škrlet, moslavac i dišeća ranina, a proizvode se na
moslavačkom i pokupskom području. Škrlet, autohtona i vrlo rijetka vinska sorta,
lokalno se prerađuje u kvalitetno vino koje se na međunarodnom tržištu probija
I. Padjen Đurić: Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji
17

svojim prepoznatljivim okusom i kvalitetom. O duhovnosti, tradiciji i kulturi nekog
područja govori i njezina autohtona kuhinja kao dio kulturnog identiteta, a turist
osim isprobavanja tradicionalnih jela, želi doživjeti i način pripreme jela. Sisačko-
moslavačka županija poznata je po tradicionalnim specijalitetima posavske,
moslavačke i banijske kuhinje, kao što su šaran na procep, cicvara, žganci, beli žganci,
sukana kaša, trganci, prežgana juva i domaće kobasice. Autohtona kuhinja ovog
područja sve se više iskorištava u turističke svrhe i pridonosi zaokruživanju ponude
SMŽ.

2.4
Statistički osvrt

2.4.1
Dolasci i noćenja turista

U 2021. godini ostvareno je ukupno 15.182 dolazaka,  što je  63,75 % manje u
odnosu na 2019. godinu (41.901 dolazaka) - tablica 2. Od toga je bilo:

−
stranih turista 6.866, što je 62,10 % manje u odnosu na 2019. godinu (19.939
dolazaka),
−
domaćih turista 8.316, što je 65,56 % manje u odnosu na 2019. godinu
(21.962 dolazaka).

Tablica 2: Dolasci turista

Vrsta turista
Dolasci
Indeks
20/19
Indeks
21/19

2019.
2020.
2021.

Domaći
21.962
9.744
8.316
44,37
37,90
Strani
19.939
4.937
6.866
24,76
34,44
Ukupno:
41.901
14.681
15.182
35,04
36,25
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ.

U 2021. godini ostvareno je ukupno 46.391 noćenja, što je 69,24 % manje u odnosu
na 2019. godinu (150.859 noćenja) – tablica 3. Od toga:

−
noćenja stranih turista bilo je 19.335, što je 57,15 % više u odnosu na 2019.
godinu (45.118 noćenja).
−
noćenja domaćih turista bilo je 27.056, što je 74,39 % manje u odnosu na
2019. godinu (105.741 noćenja).

18
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Tablica 3: Noćenja turista

Vrsta turista
Noćenja
Indeks
20/19
Indeks
21/19

2019.
2020.
2021.

Domaći
105.741
34.494
27.056
32,62
25,61
Strani
45.118
15.736
19.335
34,88
42,85
Ukupno:
150.859
50.230
46.391
33,30
30,76
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ.

U razdoblju od 2011. do 2019. godine bilježi se konstantan rast dolazaka i noćenja
(graf 1). Prijelomna točka bila je 2018. godine kada je broj noćenja dosegao 100.000.
Do razdoblja pandemije broj noćenja je rastao, no 2020. i osobito 2021. godine,
uslijed razornog potresa, bilježi se drastičan pad broja noćenja, što je i očekivano.

Graf 1: Dolasci i noćenja 2011.-2021.
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ

2.4.2
Dolasci i noćenja po vrsti objekata

Iz tablica 4., 5. i 6. vidljivo je kako je najviše noćenja ostvareno u apartmanima (Ostali
ugostiteljski objekti za smještaj, druge vrste – skupina kampovi), prema klasifikaciji
eVisitora. Slijede smještaji u hotelima i objektima u domaćinstvu, što je za
kontinentalnu turističku destinaciju relativno očekivano.
87.317
82.303
84.498
76.232
82.198
82.855
94.058
120.366
150.859
50.230
46.391
26.569
24.163
27.224
27.516
29.214
29.540
37.486
40.104
41.902
14.681
15.182
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
POKAZATELJ DOLAZAKA I NOĆENJA
TURISTA U SMŽ ZA RAZDOBLJE 2011. - 2021.
Broj noćenja
Broj dolazaka
I. Padjen Đurić: Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji
19

Tablica 4: Dolasci i noćenja turista u SMŽ po vrsti objekata u 2021.

Vrsta objekta
2021.
Dolasci
Noćenja
Ostali ugostiteljski objekti za smještaj (Druge vrste - skupina
kampovi)
7.423
21.676
Hoteli
3.927
14.154
Objekti u domaćinstvu
3.303
7.991
Objekti na OPG-u (seljačkom domaćinstvu)
291
1.708
Kampovi
162
523
Nekomercijalni smještaj
65
257
Ostalo
11
82
Ukupno:
15.182
46.391
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ.

Tablica 5: Dolasci i noćenja turista u SMŽ  po vrsti objekata u 2020.

Vrsta objekta
2020.
Dolasci
Noćenja
Ostali ugostiteljski objekti za smještaj (Druge vrste - skupina
kampovi)
7.440
26.335
Objekti u domaćinstvu
2.648
11.241
Hoteli
4.073
8.298
Nekomercijalni smještaj
200
3.845
Objekti na OPG-u (seljačkom domaćinstvu)
236
391
Kampovi
84
120
Ukupno:
14.681
50.230
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ.

Tablica 6: Dolasci i noćenja turista u SMŽ  po vrsti objekata u 2019.

Vrsta objekta
2019.
Dolasci
Noćenja
Ostali ugostiteljski objekti za smještaj (Druge vrste - skupina
kampovi)
23.502
105.582
Hoteli
12.939
23.595
Objekti u domaćinstvu
4.443
18.306
Objekti na OPG-u (seljačkom domaćinstvu)
458
1.840
Nekomercijalni smještaj
73
622
Kampovi
329
612
Restorani
157
302
Ukupno:
41.901
150.859
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ.

20
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

2.4.3
Dolasci i noćenja po organizaciji dolazaka

Individualni dolasci turista u Sisačko-moslavačku destinaciju posljedica su malog
broja turističkih agencija koje se bave receptivom, a od početka 2022. godine ne radi
jedina DMO (Destinacijska menadžment organizacija Zrin) koja se bavila isključivo
receptivnim oblikom turizma, što predstavlja objektivnu prepreku daljnjem razvoju
destinacije. Postotak dolazaka turista po organizaciji dolaska u razdoblju 2019.-2021.
prikazan je grafom 2.

Graf 2: Organizacija dolaska turista
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ.

2.4.4
Dolasci i noćenja po državama

Iz tablica 7., 8. i 9. vidljivo je da su tradicionalno najbrojniji domaći turisti, slijede ih
njemački, talijanski i bosansko-hercegovački.

Tablica 7: Dolasci i noćenja po državama dolaska u 2021.

Država
2021. godina
Dolasci
Noćenja
Hrvatska
8.316
27.056
Njemačka
1.048
3.419
Bosna i Hercegovina
541
2.301
Italija
715
2.170
Mađarska
531
2.100
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ.
71,36%
87,04%
86,96%
28,64%
12,96%
13,04%
UD I O D OLAZAK A
2019.
UD I O D OLAZAK A
2020.
UD I O D OLAZAK A
2021.
POSTOTAK DOLAZAKA TURISTA PO
ORGANIZACIJI DOLASKA
Individualno
Agencijski
I. Padjen Đurić: Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji
21

Tablica 8: Dolasci i noćenja po državama dolaska u 2020.

Država
2020.
Dolasci
Noćenja
Hrvatska
9.744
34.494
Bosna i Hercegovina
597
2.681
Njemačka
715
2.495
Srbija
338
2.233
Slovenija
578
1.374
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ.

Tablica 9: Dolasci i noćenja po državama dolaska u 2019.

Država
2019.
Dolasci
Noćenja
Hrvatska
21.962
105.741
Njemačka
2.303
6.049
Italija
1.658
4.901
Bosna i Hercegovina
1.659
4.651
Slovenija
1.609
3.544
Izvor: Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.) – eVisitor, obrada TZ SMŽ.

2.5
Strategija razvoja turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji – zaključak

Prema postojećoj Strategiji razvoja turizma Sisačko-moslavačke županije, vizija
razvoja odgovara na pitanja kakav bi turizam u Sisačko-moslavačkoj županiji trebao
biti, koji su ključni preduvjeti razvoja i čime će privlačiti turiste. Temeljem
navedenog, proizašla je sljedeća vizija turizma:

 „Njegujući izvornost, tradiciju i gostoprimstvo u autentičnom prirodnom okruženju, Sisačko-
moslavačka županija kao privlačna regija zdravstvenog i kontinentalnog turizma posjetitelju daje
nezaboravno iskustvo originalnog turističkog doživljaja kao esencije putovanja i boravka, na čemu
je moguće graditi turizam i u budućnosti.“

Sisačko-moslavačka županija kontinuirano radi na razvoju turizma. 2019. godine
ostvareno je više od 150.000 noćenja, što je za kontinentalnu županiju izuzetno
dobar rezultat. Županija ulaže u razvoj novih turističkih proizvoda, radi se na
edukaciji, prate trendovi i usprkos brojnim izazovima, poput pandemije i potresa,
polako se vraćaju turisti, prvenstveno iz Hrvatske u obliku izletničkog turizma,
jednodnevnih posjeta, a kada se pandemija smiri – vratit će se i njihovi tradicionalni
gosti iz Njemačke, Italije, Slovenije i Poljske.

22
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Dosadašnji gospodarski učinci turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji ispod su
potencijala kojima raspolaže, iako je vidljiv značajan napredak, naročito u broju
smještajnih jedinica i broja turističkih dolazaka na područje Županije, kao i u radu
na atraktivnosti selektivnih oblika turizma. Budući razvoj održivog turizma na ovim
prostorima moguće je temeljiti na tim zasad nedovoljno korištenim potencijalima, s
ciljem ostvarivanja većih gospodarskih učinaka i slike Županije kao poželjne
turističke destinacije.
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 3
Prirodna i kulturna baština kao
pokretač razvoja održivog turizma u
destinaciji Sisak i Petrinja

MARKO KOŠČAK

3.1
Uvod

Europska ruralna ekonomija, stoga i hrvatska ruralna zajednica tijekom posljednjih
je pedeset godina doživjela značajne promjene. Poljoprivrednici, koji u načelu trebaju
predstavljati glavni oslonac ruralnih zajednica i gospodarstva, bili su pod stalnim
pritiskom da moderniziraju i industrijaliziraju svoje poljoprivredne metode, osobito
tijekom posljednjih desetljeća. U nemalo područja to je dovelo do postupne, ali
postojane i značajne migracije sa sela. Kao rezultat toga, mnoga mala sela diljem
Europe i Hrvatske danas se bore da prežive, unatoč velikim naporima koje lokalne,
regionalne i nacionalne vlade ulažu u borbu protiv ovog trenda. Ako nestanu sela,
nestaje i kulturna baština područja. Čovjek je izvršio utjecaj i na prirodnu baštinu,
odnosno svojim aktivnostima sukreirao kulturni krajolik područja, što je danas jedan
od ključnih oslonaca razvoja održivog turizma. U takvim okruženjima turizam sa
svojim stopama rasta predstavlja priliku za nova radna mjesta i blagostanje lokalne
24
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

zajednice i dionika koji u njima žive. Sve veći interes za turističke produkte prirodne
i kulturne baštine prilika je za mnoga ruralna i udaljena područja u Europi. U
nastavku su navedeni neki od razloga:

Nove mogućnosti zapošljavanja: Zbog svoje uslužne orijentacije turizam je teško
automatizirati. Kao rezultat toga ostaje radno intenzivno tržište, sposobno donijeti
značajne nove mogućnosti zapošljavanja i vještine, posebno za mlade. Prema
Organizaciji za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD, 2009) na svakih 150.000 eura
ostvarenog prihoda može se otvoriti 5-6 radnih mjesta u turizmu, uglavnom u
restoranima i hotelima.

Raznolikost i stabilnost u lokalnom gospodarstvu: Turizam je vrlo složen sustav
aktivnosti i usluga i proteže se kroz širok raspon sektora. Kao rezultat toga, turistički
rashodi ne samo da stvaraju izravne koristi za tvrtke povezane s turizmom kao što
su hoteli, atrakcije za posjetitelje, restorani itd., već i neizravne koristi u drugim
sektorima kao što su poljoprivreda, građevinarstvo i proizvodnja. Turizam može, na
primjer, povećati potražnju za lokalnim prehrambenim proizvodima, zalihama
namještaja za lokalne hotele ili stvoriti nova tržišta za rukotvorine. Studije u
Norveškoj i Francuskoj (OECD, 2009) pokazale su da turističke izdatke za smještaj
prate druge kupnje, koje mogu generirati 2-3 puta više novca.

Izvor dodatnih prihoda: Turizam može pomoći u osiguravanju dodatnog izvora
prihoda za postojeće sektore i mala poduzeća.

Poboljšanje lokalnog životnog standarda: Povećani prihodi i porezi generirani
novim poslovima i poduzećima mogu se koristiti za održavanje ili poboljšanje
lokalne infrastrukture i usluga. Opća kvaliteta okoliša i pristup području također se
mogu poboljšati, jer turisti radije posjećuju atraktivna, čista i nezagađena mjesta i žele
imati dobru infrastrukturu za lak pristup. Nadalje, turizam može, ako se njime
pravilno upravlja, izgraditi osjećaj zajedništva i suradnje te pomoći da se „vrati srce”
u selo ili lokalnu zajednicu.

M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
25

Očuvanje lokalne prirodne i kulturne baštine: Turizam pomaže u razvoju
osjećaja ponosa i svijesti o lokalnim prirodnim i kulturnim dobrima destinacije. To
zauzvrat može potaknuti veće razumijevanje i suosjećanje za njihovu obnovu i
zaštitu te tako pomoći da se više sredstava usmjeri u podizanje kvalitete prirodnih i
kulturnih dobara destinacije (primjer slika 5).

Slika 5: Stari most u Sisku
Foto: Igor Tomljenović, 2022

3.2
Održivi razvoj i održivi turizam

Prema Brundtlandovom izvješću, službeno nazvanom “Naša zajednička
budućnost”, koje je objavila Svjetska komisija za okoliš i razvoj (WCED, 1987),
održivi razvoj proces je koji “osigurava zadovoljavanje potreba sadašnjosti, bez
ugrožavanja sposobnosti budućih generacija da zadovoljiti vlastite potrebe”. Ova
definicija implicira ograničenja koja postavlja stanje današnje tehnologije i društvene
organizacije na resurse okoliša. To također govori o ograničenom kapacitetu biosfere
da apsorbira učinke ljudskih aktivnosti. Dakle, održivi razvoj nije fiksno stanje
harmonije, već proces promjena, s glavnim ciljem zadovoljenja ljudskih potreba i
težnji, uz zaštitu prirodnog okoliša i stvaranje struktura koje osiguravaju gospodarski
razvoj društva. Pet osnovnih načela održivog razvoja, prema Brundtlandovom
izvješću, su:

−
holističko planiranje i strategija,
−
očuvanje bitnih ekoloških procesa,
26
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

−
zaštita ljudske baštine i biološke raznolikosti,
−
međugeneracijska jednakost,
−
uravnotežena pravednost i mogućnosti među dionicima.

Konferencija UN-a o okolišu i razvoju 1992. godine proglasila je održivi razvoj
međunarodnim ciljem.

Prema Svjetskoj turističkoj organizaciji (UNWTO, 2003) smjernice za održivi razvoj
turizma i prakse upravljanja „primjenjive su na sve oblike turizma u svim vrstama
destinacija, uključujući masovni turizam i različite segmente niša turizma“. Osim
toga, UNWTO navodi kako se načela održivosti odnose  na ekološke, gospodarske
i socio-kulturne aspekte razvoja turizma, a između ovih triju dimenzija mora se
uspostaviti odgovarajuća ravnoteža, kako bi se zajamčila njegova dugoročna
održivost. Stoga bi održivi turizam trebao:

−
Optimalno koristiti resurse okoliša, koji su ključni element u razvoju
turizma, održavajući bitne ekološke procese i pomažući u očuvanju prirodne
baštine i bioraznolikosti.
−
Poštovati socio-kulturnu autentičnost zajednica domaćina, čuvati njihovu
izgrađenu i živu kulturnu baštinu i tradicionalne vrijednosti te pridonositi
međukulturnom razumijevanju i toleranciji.
−
Osigurati održivo, dugoročno gospodarsko poslovanje, pružajući pravedno
raspoređene socio-ekonomske koristi svim dionicima, uključujući stabilno
zapošljavanje i mogućnosti za stjecanje prihoda, socijalne usluge za
zajednice domaćina te doprinositi smanjenju siromaštva.

Održivi razvoj turizma zahtijeva participativno sudjelovanje svih relevantnih
dionika, kao i snažno političko vodstvo, kako bi se osiguralo široko sudjelovanje i
stvaranje konsenzusa. Postizanje održivog turizma kontinuiran je proces i zahtijeva
stalno praćenje utjecaja, uvođenje potrebnih preventivnih i/ili korektivnih mjera, kad
god je to potrebno. Održivi turizam također bi trebao održavati visoku razinu
zadovoljstva turista i osigurati njihovo značajno iskustvo, podižući njihovu svijest o
pitanjima održivosti i promičući među njima prakse održivog turizma (UNWTO,
2003).

M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
27

3.3
Kulturni turizam

Kulturni turizam podrazumijeva posjete kulturnim atrakcijama i događanjima
kulturno motiviranog turističkog tržišta i ljudi. Polazeći od definicije turizma
Svjetske turističke organizacije kao osnove, definicija kulturnog turizma ATLAS-a
(Knoema, b. d.) glasi: Kretanje osoba do kulturnih znamenitosti, daleko od njihovog
uobičajenog mjesta stanovanja, s namjerom prikupljanja novih informacija i iskustva
za zadovoljenje njihovih kulturnih potreba. Kulturni turizam također se smatra
poželjnim tržištem u mnogim zemljama i regijama, jer se općenito radi o turizmu
visoke potrošnje, a njime se obično bave visokoobrazovani pojedinci koji potiču
kulturnu aktivnost u destinaciji. Čini se da lokalno stanovništvo također cijeni
potencijalne prednosti kulturnog turizma jer to je oblik kvalitetnog turizma. Na
pitanje koje bi oblike turizma željeli razvijati u budućnosti, više od 90 % stanovnika
Barcelone navelo je da bi radije razvijali kulturni turizam. Koristi od kulturnog
turizma su povećani lokalni prihodi i podrška lokalnim kulturnim institucijama
(Richards, 2006). Izvješće OECD-a o kulturi i turizmu (OECD, 2009) ukazuje da su
glavni pokretači razvoja kulture i turističke politike:

−
valorizacija i očuvanje baštine,
−
gospodarski razvoj i zapošljavanje,
−
fizička i ekonomska regeneracija,
−
jačanje i/ili diverzifikacija turizma,
−
zadržavanje stanovništva,
−
razvijanje kulturnog razumijevanja.

Rast potražnje za kulturnim turizmom također je potaknuo razvoj mnogih novih
kulturnih atrakcija i marketinških strategija kulturnog turizma, budući da se različite
zemlje i regije natječu za udio na ovom unosnom tržištu. Stoga, kako bi uspjele na
ovom tržištu, destinacije ne samo da moraju imati dobru ponudu kulturnih atrakcija
i događanja, nego također moraju biti u mogućnosti odgovoriti na oštru
međunarodnu konkurenciju putem učinkovita marketinga. Za to je potrebno jasno
razumijevanje strukture i potreba tržišta kulturnog turizma, kao i razvoj kulturnih
proizvoda koji mogu zadovoljiti potražnju tržišta. Glavni kvantitativni trendovi koji
su relevantni za ovu analizu su:

28
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

−
povećanje broja „kulturnih događaja“,
−
porast razine obrazovanja, prihoda i statusa na tržištu,
−
češće korištenje interneta za prikupljanje informacija i rezervacije,
−
više posjeta kulturnim događajima i festivalima, potaknuti povećanom
ponudom i željom za sveprisutnošću.

Istodobno, istraživanje ATLAS-a također je identificiralo niz kvalitativnih promjena
u potražnji, koje također treba uzeti u obzir. Općenito, čini se da je došlo do općeg
pomaka prema novim područjima kulture, osobito popularnim i nematerijalnim
oblicima kulture. Jedan od razloga otpornosti kulturnog turizma je činjenica da je
raspon kulturnih motiva putovanja širok i ubrzano raste kao rezultat „postmoderne“
fragmentacije. Umjesto „masovnog tržišta“ za kulturni turizam, može se identificirati
rastući raspon kulturnih turističkih niša povezanih sa specifičnim aspektima kulture,
koji su privlačni turistima ili koje razvijaju destinacije. Među najvažnijim od ovih
novih tržišnih niša su:

−
kreativni turizam,
−
edukativni turizam,
−
gastronomski turizam,
−
vjerski turizam,
−
duhovni i holistički turizam,
−
wellness i spa turizam,
−
kulturni volonterski turizam,
−
industrijski turizam.

3.3. Turizam baštine/nasljeđa
Nasljeđe se definira kao element naše naslijeđene prošlosti koju cijenimo. Turizam
baštine definira se kao turistička tržišta i industrija koji su se razvili oko nasljeđa.
Turizam baštine oblik je turizma čiji je cilj, između ostalih, otkrivanje spomenika i
njihovih pojedinih lokaliteta (slika 6). Posjet mjestima povijesne kulturne baštine sve
je popularnija turistička aktivnost i u porastu je, posebno tijekom ove, elektroničke
ere. Kultura, baština, okoliš i turizam međusobno su povezani i globalno privlače
značajnu pozornost (Perera, 2013).

M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
29

Slika 6: Primjer prezentacije baštine u Sisku
Foto: Barbara Pavlakovič, 2022

Turizam baštine, u skladu s globalnim trendom u kulturnom turizmu, nametnuo se
kao jedna od najpopularnijih turističkih kategorija (Chen, 2010). Ekonomski
doprinos resursa baštine glavno je sredstvo za postizanje održivog razvoja turizma
(Apostolakis i Jaffry, 2005). Stoga bolje razumijevanje ponašanja turista koji
posjećuju lokalitete baštine, u smislu razumijevanja atributa usluga baštine, posebno
njihovih turističkih preferencija, može pružiti dragocjene informacije koje vode do
sposobnosti upravitelja baštine da kreiraju učinkovite strategije održivog razvoja
(Chen i Chen, 2012). Chen i Chen jasno su opisali važnost turizma baštine za održivo
gospodarstvo. Stvaranje profila posjetitelja zainteresiranih za ponudu turizma
prirodne i kulturne baštine vrlo je teško zbog raznolikosti njihovih interesa i općeg
nedostatka ciljanog istraživanja tržišta. Stoga se ovdje mogu dati samo opći
komentari, na temelju rezultata praktičnih iskustava u različitim turističkim
destinacijama. Čini se da turisti u potrazi za prirodnom i kulturnom baštinom traže
30
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

širok raspon različitih atrakcija i aktivnosti, koje su osmišljene da zadovolje različite
potrebe, bilo za učenje, opuštanje, rekreaciju ili avanturu. U obzir dolaze sljedeći
primjeri aktivnosti koje se mogu razvijati korištenjem prirodne i kulturne baštine, a
odnose se na kulturni turizam:

−
festivali i priredbe, domjenci,
−
glazba, kazalište, predstave,
−
život na selu (npr. farme, nedjeljne tržnice),
−
gastronomija, posjet / degustacija domaćih proizvoda,
−
opće razgledavanje, seoske zgrade i “atmosfera”,
−
obilazak povijesnih i vjerskih spomenika ili narodnih građevina, industrije
te ruševina,
−
stranice povezane s poznatim osobama u destinaciji.

Važno je spomenuti da su turisti orijentirani prema prirodi i kulturi također pod
snažnim utjecajem kvalitete, odnosno vrste smještaja i hrane u ponudi. Čini se da
turiste u potrazi za prirodom ili kulturom rijetko privlače veliki luksuzni hoteli. Puno
će ih više zanimati manji objekti dobre i vrhunske kvalitete, koji pružaju osobnu
uslugu i određenu razinu udobnosti. Traženje kvalitete, odnosno potražnja za
smještajem s dvjema i trima zvjezdicama (visokog standarda u tim kategorijama)
općenito je vrlo velika. Sve je veći udio turista koji traže karakter i "šarm" u svom
smještaju. Seoski smještaj, obiteljski hoteli i pansioni, koji koriste domaće kvalitetne
obrte ili se nalaze u seoskim zgradama postaju sve popularniji. Postoji, međutim, niz
dodatnih čimbenika, koje treba imati na umu kada se radi o prirodnoj i kulturnoj
baštini (UNWTO, 2011):

Kulturna i ekološka baština ne mogu se lako reproducirati. One postoje zbog
povijesti, odnosno geografije i ne mogu se lako stvoriti u kratkom roku. To znači da
destinacije moraju raditi s onim što imaju. Ako je unutrašnja, vlastita privlačnost
destinacije niska ili samo umjerena, bit će vrlo teško steći konkurentsku prednost u
odnosu na druge destinacije.

M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
31

Kulturne i prirodne atrakcije uglavnom su javni resurs. Turisti rijetko moraju
plaćati da bi vidjeli prirodu i većinu kulture (npr. obilazak prirodnih rezervata,
krajolika i seoske arhitekture). Stoga su prvenstveno privatna poduzeća ona koja
razvijaju turistički proizvod oko ovog javnog resursa i tako ubiru ekonomske
nagrade. Ne postoji mehanizam koji bi osigurao da se dio tog prihoda vrati u
održavanje i unaprjeđenje same kulturne i prirodne baštine.

Štete na prirodnim i kulturnim resursima iznimno je teško izmjeriti. Turizam
neizbježno utječe na prirodne i kulturne resurse određene destinacije, ali je njihov
međusobni odnos iznimno složen i teško ga je kvantificirati. Ne postoji univerzalna
formula za određivanje nosivosti lokaliteta (tj. broja ljudi koji mogu posjetiti mjesto
bez nanošenja značajne štete) jer mnogo ovisi o konkretnim okolnostima područja,
odnosno destinacije.

Konačno, cjenovna struktura turizma temeljenog na baštini nije toliko jasna
kao u drugim uslugama ili drugim oblicima turizma. Malo je dostupnih
smjernica u ovom području zbog nedostatka utvrđenih mjerila. Usporedive atrakcije
u drugim regijama odnosno destinacijama mogu postojati, ali one se nalaze u
drugačijoj ekonomskoj klimi, što otežava usporedbu. Posljedično, ponuđači bi sa
svojim cijenama mogli postati nezanimljivi za turistička tržišta ili bi, što je
vjerojatnije, cijene bile preniske.

3.4
Ključni izazovi destinacije Sisak i Petrinja

Sisačko – moslavačka županija obuhvaća Posavinu, Banovinu, Moslavinu te dijelove
Korduna i Slavonije. Njezin povoljni prometno-geografski položaj omogućava
iznimno dobru povezanost s ostalim dijelovima Hrvatske, kao i susjednim zemljama.
Županija se prostire na površini od 4468 km². U strukturi ukupne površine najveći
udio zauzima poljoprivredna površina (52 %), zatim šumska zemljišta (44 %) i 4%
neplodne površine. Takva povoljna struktura zemljišta predstavlja važan
gospodarski resurs za budući razvoj. Područje Sisačko - moslavačke županije može
se podijeliti u 3 geografske cjeline:

1. Gorska područja (područja Zrinske, Trgovske, Petrove, te dijelovi
Moslavačke gore, kao i Žumberačke gore).
32
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

2. Brdsko – brežuljkasta područja (Banovina, Moslavina, Vukomeričke gorice
i Psunj).
3. Riječna područja i ravnice (Kupa, Sava, Odra, Lonja, Una, ravnice Posavine
i Pokuplja).

Županija se sastoji od 19 jedinica lokalne samouprave (7 gradova i 12 općina).
Najveći grad u Županiji je Sisak, koji je ujedno i administrativno – teritorijalno
sjedište županije. Područje je teško pogođeno devastirajućim potresom krajem 2020.
godine, što predstavlja velik izazov u smislu obnove i ponovnog razvoja određenih
funkcija u lokalnoj zajednici.

Sisačko-moslavačka županija svojim je prirodnim i kulturnim te povijesnim
bogatstvima itekako atraktivna na tržištu. Upravo očuvanost prostora, rijetka
naseljenost i očuvana tradicijska graditeljska baština daju velike razvojne mogućnosti
za razvoj selektivnih oblika turizma, od kojih se neki već uspješno razvijaju, poput
zdravstvenog turizma, lovnog turizma, seoskog i ruralnog turizma, cikloturizma, eno
i gastroturizma. Specifični oblici turizma uvjetovani su određenim dominantnim
turističkim motivima, koji potrošača pokreću na putovanje u destinaciju čija ponuda
svojim sadržajima omogućuje da potrošač ostvari svoje interese (Čihor, 2019).

Rast i razvoj sustava turizma Hrvatske treba se temeljiti na svojim novim,
selektivnim oblicima. Iako Sisačko-moslavačka županija još uvijek nedovoljno
iskorištava svoje kapacitete i resurse, u posljednjih nekoliko godina bilježi se rast,
osobito smještajnih kapaciteta, ali i dolazaka te noćenja. Treba naglasiti pozitivan
stav lokalne zajednice i njene samouprave u pogledu ostvarenja Županije i njenih
lokaliteta kao atraktivne i poželjne destinacije za mnoge posjetitelje koji još nisu
upoznati s blagodatima prirode i društva. Mnoge ljepote kriju se upravo u lokalnim
raritetima koji su manje poznati, a samim time i manje oštećeni jer se radi o
prirodnim bogatstvima. Turističke osobitosti Sisačko-moslavačke županije koje ju
čine različitom od drugih regionalnih destinacija su: termalno lječilište Topusko, Park
prirode Lonjsko polje, milenijska povijest Siska, povijesna baština Vojne krajine i
turskih ratova, osebujno i svjetski vrijedno drveno graditeljstvo, sakralna arhitektura,
bogata lovna i ribolovna područja, zaštićena prirodna područja te vrhunska
gastronomska i vinska ponuda. Tu jedinstvenost i autentičnost potrebno je njegovati
i razvijati kako bi Sisačko - moslavačka županija postala prepoznatljivom na
domaćem i međunarodnom turističkom tržištu (Čihor, 2019).
M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
33

U nastavku su predstavljeni ključni potencijali i izazovi destinacije:

+
–

−
Pogodan geografski položaj i
prometna povezanost
−
Grad na trima rijekama –
aktivnosti na vodi i aktivnosti
vezane za vodu
−
Zanimljiva i veoma uzbudljiva
povijest – vojni značaj
područja
−
Industrijska baština
−
Pogranično područje -
multikulturalnost
−
Raznoliki i atraktivni prirodni
krajobrazi s bogatom florom i
faunom
−
Vinogradarsko područje
−
Ostaci teške industrije s velikim
infrastrukturnim ulaganjima
−
Niska poduzetnička kultura
−
Negativni demografski trendovi -
iseljavanje mladih
−
Nedostatan investicijski kapital i
poticaji svih oblika, pa i u turizmu
−
Slaba/nedostatna edukacijska
struktura za razvoj održivog turizma
−
Neautohtono  stanovništvo
(prekogranična migracija)

Popis potencijalnih prednosti je dug, ali treba razumjeti da turizam nije uvijek
rješenje za teško stanje ruralnog gospodarstva. Forsiranje njegova razvoja uz pomoć
generaliziranih vladinih politika i fondova, a istodobno bez uzimanja u obzir
ograničenja i zamki, moglo bi se pokazati pogubnim. Turizam je vrlo konkurentan i
dinamičan posao koji se temelji na načelima slobodnog tržišta, a dominiraju
informacijske i promotivne tehnike. Kao rezultat toga, postoji visoka razina rizika za
relativno nizak ekonomski povrat, osobito među specijaliziranijim tržištima. Ako
ruralna područja, kakvo je i Sisačko-moslavačka županija, žele razvijati turizam na
temelju svoje prirodne i kulturne baštine, moraju biti u stanju prevladati sljedeća
ograničenja:

Nedostatak malih i srednjih poduzeća ili nedostatak interesa za turizam:
može biti zbog nedostatka poduzetničkog duha ili zato što nisu dostupna sredstva
za pokretanje novog posla. Mnoga ruralna područja imaju populaciju stariju od
prosjeka, što smanjuje potencijal za pokretanje novih pothvata.

34
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Nedostatak organizirane strukture u turističkom poslovanju: razvoj turističkog
proizvoda zahtijeva visok stupanj koordinacije i suradnje u cijelom turističkom lancu
(pružanje soba za smještaj samo je jedna komponenta cijelog proizvoda). S obzirom
da turističkom industrijom obično dominiraju mala i srednja poduzeća, vrlo je
vjerojatno da će u ruralnim područjima ta mala i srednja poduzeća biti još više
fragmentirana i nedovoljno organizirana.

Nedostatak kvalifikacija i obuke: potrebne su, između ostaloga, vještine u
poslovnom upravljanju, marketingu, brizi o kupcima, itd., no ipak su mnogi ljudi u
ruralnim područjima obučeni nedovoljno da bi mogli odgovoriti na izazove održivog
turizma ili preuzeti kvalificirane poslove.

Nedostatak potpore drugih sektora: potpora javnog sektora posebno je važna u
osiguravanju infrastrukture za priljev turista (putokazi, ceste) i povoljne klime za
poticanje malog poduzetništva. Nedostatak resursa i političke volje među lokalnim
vlastima otežava pokretanje održivog razvoja turizma. Turistički se posao također
uvelike oslanja na suradnju i sudjelovanje drugih sektora, na primjer putem usluga ili
osnovnih materijala ili putem pristupa prirodnoj ili kulturnoj baštini na privatnom
zemljištu.

Nedostatak potencijalnih turističkih atrakcija: kako bi se privuklo dovoljno
turista, a turizam bio ekonomski održiv, na raspolaganju mora biti kritična masa
trenutnih i potencijalnih proizvoda. Oni također moraju biti dovoljno atraktivni i
prepoznatljivi kako bi stvorili potrebnu konkurentsku prednost. Bez toga će turizam
vjerojatno biti kratkotrajan i neisplativ.

Sezonalnost: turizam, gledano generalno u Europi i u Hrvatskoj, odnosno u
Sisačko-moslavačkoj destinaciji, ima tendenciju da bude sezonska djelatnost, što
rezultira lošim radnim uvjetima s negativnim učincima na kvalitetu usluge i poslovnu
konkurentnost. Prema Federal Nationale des Gites Ruraux u Francuskoj, njihove su
kuće zauzete samo 15 tjedana godišnje, što im daje godišnju stopu popunjenosti od
samo 20 %. Kao posljedica toga, moglo bi potrajati neko vrijeme dok se ne isplati
početno ulaganje i počne ostvarivati profit. To također znači da nova radna mjesta
u ponudi, zbog svoje sezonske prirode i ponekad dugog radnog vremena, možda
neće biti dovoljna za privlačenje dovoljnog ili kvalificiranog osoblja, posebice među
mlađom populacijom.
M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
35

Nedostatak kontrole nad vanjskim utjecajima: Turizam je industrija imidža,
stoga je vrlo osjetljiv na makrookoliš i društvene uvjete i sile izvan izravne kontrole
lokalnih turističkih poduzeća. Turistički posao to čini ranjivim, pogotovo zbog
promjene mode i trendova te zbog nekih drugih negativnih utjecaja.

Potencijalni društveni sukobi: značajan priljev turista može uzrokovati
prenatrpanost i zagušenje, poremetiti osjetljivo društveno tkivo područja i izazvati
sukob kultura. To također može dovesti do inflacije cijena zemljišta, nekretnina i
robe.

Šteta na prirodnoj i kulturnoj baštini: Većina je prirodnih područja krhka i lako
se može oštetiti, stoga se postavlja ograničenje broja posjetitelja koji mogu pristupiti
pojedinom lokalitetu. Prevelik broj posjetitelja mogao bi na kraju uništiti upravo ono
što ih privlači. Često korištene staze budu erodirane, a staništa oštećena.
Neodgovorno ponašanje također može izazvati slučajne požare, uznemiravati divlje
životinje itd. Loše osmišljena infrastruktura oko lokaliteta može uzrokovati daljnju
štetu i dovesti do ozbiljnih problema s onečišćenjem ako se ne pridaje dovoljno
pažnje tretmanu otpada. Kulturna baština također može patiti, posebno ako je
nematerijalne vrste. Postoji stvarni rizik da tradicije i stilovi lokalnog života postanu
trivijalizirani i pretjerano komercijalizirani, što bi uništilo njihovu autentičnost i
vrijednost.

3.5
Mogući pristupi i koncepti za budući razvoj turizma temeljenog na
prirodnoj i kulturnoj baštini

Prvo pitanje na koje treba odgovoriti je isplati li se uopće razvijati turizam. Kako bi
se to moglo procijeniti, potrebno je prikupiti informacije o širokom rasponu
aspekata koji se odnose na turističku ponudu (potencijalna mjesta baštine, poslovna
struktura, infrastruktura i dr.) i turističku potražnju (potencijalna tržišta, ciljne
skupine posjetitelja i dr.). Ovo se često naziva analizom situacije (vidi sliku 7 dolje).
Ovaj je proces ponavljajući: informacije dobivene analizom situacije neće samo
poslužiti kao osnova za određivanje treba li nastaviti s turizmom, već i za definiranje
kako to treba učiniti (Koščak, 2012).
36
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 7: Koraci za postizanje turističke razvojne strategije.
Izvor: UNWTO, 2011, Adaptacija autora

Mnogo ovisi o lokalnim okolnostima i o tome tko će pokrenuti ovaj proces. Pokretač
može biti uprava zaštićenog područja ili ekološka/kulturna nevladina organizacija
koja želi dobiti podršku lokalne zajednice, lokalna vlast koja traži načine za
diverzifikaciju lokalnog gospodarstva ili privatni poduzetnici koji vide tržišnu priliku.
Tko god preuzme inicijativu, trebao bi što prije razgovarati s drugim interesnim
skupinama odnosno dionicima. Analiza situacije predstavlja idealno sredstvo za to
(vidi tablicu 10. dolje). U ovoj fazi prikupljaju se stavovi svih onih koji su vjerojatno
uključeni u razvoj turizma i predlaže mehanizam za postizanje konsenzusa o tome
kako dalje, a korisno je uključiti turističke profesionalce. Oni posjeduju stručnost
potrebnu za izradu benchmarking studija i analize tržišta i mogu pružiti neovisni pogled
na to ima li spomenuto područje turistički potencijal i, ako ima, kako bi se trebalo
razviti da bi steklo konkurentsku prednost u odnosu na druge destinacije.

Korak 1
Procjena turističkih
potencijala:
ponuda i potražnja
Ne
Da
Korak 2
Definiranje
turističke razvojne
strategije
Odbačene
aktivnosti
Korak 3
Implementacija
turističke razvojne
strategije
Korak 4
Monitoring
rezultata i
održivosti
Prilagođen
management
M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
37

Tablica 10: Analiza situacije za ocjenu turističkih potencijala destinacije

Analiza situacije za ocjenu turističkih potencijala
Kvantifikacija
Ocjena kapaciteta
Ocjena
ranjivosti
Prirodne osobine

−
Karakteristični i atraktivni krajolici
−
Vodeće vrste ili staništa (npr. divlje zvijeri,
močvare)
−
Ostala zanimljiva, neobična ili reprezentativna
flora i fauna
−
Raznolikost ekosustava
−
Geološke značajke kao što su jezera, rijeke,
litice
−
Zaštićena područja: prirodni rezervati,
nacionalni parkovi…

Kulturne značajke

−
Graditeljsko nasljeđe (spomenici, ruševine,
dvorci, crkve, itd.)
−
Mala obilježja baštine (fontane, kapelice,
zidovi, itd.)
−
Tradicionalne zgrade
−
Predmeti baštine (alati, odjeća, namještaj,
tapiserije…)
−
Tradicije (vještine, znanja, običaji…)
−
Gastronomija (lokalni proizvodi, recepti,
načini proizvodnje…)
−
Događaji i festivali

Destinacija

−
Kulturni krajolik
−
Glavne namjene zemljišta
−
Lokacija i posjed zemljišta kao potencijalne
atrakcije
−
Klima

Dionici (tko, stavovi, kapacitet)

−
Javna tijela
−
Interesne skupine
−
Turistička poduzeća
−
Vlasnici zemljišta i drugi gospodarski sektori
−
Lokalni stanovnici

38
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Analiza situacije za ocjenu turističkih potencijala
Kvantifikacija
Ocjena kapaciteta
Ocjena
ranjivosti
Infrastruktura

−
Smještaj, restorani, postojeće atrakcije
−
Pristup i blizina gradova, zračnih luka te
drugih turističkih lokaliteta
−
Prijevoz unutar odredišta
−
Ostali sadržaji i usluge (trgovine i sl.)
−
Trenutni kanali informiranja i marketinga

Pravni i politički kontekst

−
Nacionalna ili lokalna turistička strategija i
prioriteti
−
Zakonodavstvo koje se odnosi na mala i
srednja poduzeća
−
Prioriteti politike
−
Planiranje zakona i zoniranje prema
ekonomskim interesima
−
Zakonodavstvo o okolišu

Turistička potražnja

−
Korištenje postojećih resursa
−
Istraživanja tržišnog segmenta
−
Benchmarking konkurentskih destinacija
Izvor: UNWTO, 2011, Adaptacija autora

a)
Turistička ponuda

Prirodna i kulturna baština

Kako je prirodna i kulturna baština temelj razvoja održivog turizma, logično je
započeti sa što širim popisom ovih značajki. To bi trebalo biti učinjeno na geografski
ili društveno prepoznatljivom području - destinaciji, ne nužno prema
administrativnim granicama. Postojeći izvori informacija dobra su polazna točka,
posebno za zaštićena obilježja kao što su spomenici ili rezervati prirode, ali često
nisu sveobuhvatni pa može biti potreban dodatni terenski rad. Osim isticanja novih
interesa, to će također omogućiti utvrđivanje fizičkog stanja različitih obilježja, što
će zauzvrat pomoći u određivanju razine ulaganja potrebnih kako bi ih učinili
dostupnim turistima. Nakon što se ispitaju različita mjesta, područje kao cjelinu treba
razmotriti u smislu njegove ukupne atraktivnosti, scenske vrijednosti i „karaktera“.
M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
39

Također, potrebno mu je odrediti položaj u odnosu na veće gradove, zračne luke i
druga turistička odredišta, zajedno s lokalnim vremenskim obrascima, jer i to utječe
na profil posjetitelja i sezonski utjecaj.

Procjena turističkog potencijala

Nakon što se završi istraživanje, može se napraviti prva procjena različitih značajki,
kako bi se utvrdilo imaju li:

−
snažan turistički interes, dovoljno jak da potakne ljude da dođu u to
područje,
−
umjeren interes za turizam, koji može nadopuniti primarne atrakcije i
diverzificirati ponudu;,
−
malo ili nimalo interesa za turizam.

U ovoj fazi korisno je napraviti usporedbe sa sličnim destinacijama unutar regije,
kako bi se vidjelo postoji li štogod posebno na ovom području. Najbolji način za
prikupljanje ovih informacija je studija usporedbe. Ovo će ne samo analizirati
turističke atrakcije, koje se već nude drugdje i njihovu razinu uspješnosti, već će
također identificirati vrste atrakcija koje su trenutno nedovoljno zastupljene. To će
pridonijeti odabiru prave mješavine turističkih proizvoda, kako bi se ovom području
dala konkurentsku prednost.

Ranjivost i potencijalna nosivost

Konačno, nakon identificiranja baštinskih značajki potencijalnog turističkog
interesa, treba razmotriti njihovu osjetljivost na ljudske pritiske. Turizam temeljen
na prirodnoj i kulturnoj baštini po svojoj će prirodi biti nametljiviji od ostalih oblika
turizma, čak i ako broj turista ostane mali. Zato je posebno važno na samom početku
procijeniti ranjivost, kako bi se konačni proizvodi mogli razvijati na održiv način.
Paradoks bio bi da turizam na kraju uništi upravo ono što ga je u tom području
stvorilo. Ako, kao što je ponekad slučaj s rijetkim ili krhkim obilježjima, nijedan oblik
turizma ne može održati prirodnu i kulturnu baštinu, onda na prvo mjesto treba
staviti njeno očuvanje i u tom smjeru uložiti napore. Ako pak postoji mjesto,
odnosno lokalitet manje dostupan turistima, upravo bi on mogao pomoći u jačanju
slike destinacije kao one koja pridaje posebnu vrijednost svom nasljeđu. Češće,
40
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

međutim, ranjivost obilježja baštine znači da broj turista treba ograničiti, a ne ih
potpuno zaustaviti. Razina korištenja posjetitelja koju područje može primiti uz
visoku razinu zadovoljstva, a mali utjecaj, poznat je kao njegova nosivost. Nosivost
je teško procijeniti jer djeluje na nekoliko razina: okolišnoj, društvenoj, pa čak i
psihološkoj, i uključuje širok raspon različitih čimbenika, kao što je učestalost
korištenja. Ipak treba pokušati procijeniti nosivost različitih lokacija jer će to imati
značajan utjecaj na vrstu atrakcija koje se mogu razviti, broj turista koje područje
može primiti i posljedično na to kako će cjelokupni paket biti plasiran na tržište.

b)
Turistički dionici

Nakon što se izvrši pregled područja, identificirati treba sve relevantne dionike i
dobiti njihova mišljenja o razvoju održivog turizma u tom području. Ovo se može
činiti napornim, ali se na kraju isplati. To neće samo pomoći početnoj identifikaciji
potencijalnih zamki i sukoba, koji se  mogu izravno riješiti kao dio procesa razvoja,
već bi također moglo pružiti mnoštvo ideja i prijedloga o tome što i gdje razvijati.
Sam proces konzultacija uz to bi mogao biti način da se potakne entuzijazam. Često
se na početku javi određena apatija prema novim idejama, osobito u ruralnim ili
udaljenim područjima, te je ona ponekad tako jaka da ubija inicijativu, uglavnom zato
što se ljudi ne osjećaju uključenima u proces. Davanje mogućnosti dionicima da
iznesu svoje stavove, da čuju stavove drugih i da sudjeluju u procesu donošenja
odluka, najsigurniji je način za razvoj inovativnog i dinamičnog pristupa razvoju
turizma.

Identifikacija dionika

Općenito postoji pet glavnih kategorija dionika:

Javna tijela i ona slična njima: odgovorna su za objekte, usluge i infrastrukturu
koja će podržati turističke proizvode (npr. ceste, pošta, putokazi i dr.) i često su
vlasnici odnosno upravitelji prirodnih i kulturnih znamenitosti. Oni su također
odgovorni za zakonodavstvo i financiranje relevantno za razvoj turizma kao što su
porezi, poslovni poticaji, zakoni o okolišu, ograničenja planiranja i drugo. Konačno,
oni su zaduženi za cjelokupnu politiku korištenja zemljišta u području, bilo da se radi
o poljoprivredi, urbanizmu ili turizmu. Kao takvi, oni su vitalna komponenta svake
inicijative za razvoj turizma i često najprikladniji za pokretanje i usmjeravanje
M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
41

procesa razvoja. Kasnije također mogu pomoći u financiranju, koordinaciji i
promicanju turističkog proizvoda u vanjskom svijetu.

Interesne skupine za prirodu ili kulturu: Često su to upravo one skupine koje
prvenstveno imaju ideju razvoja održivog turizma jer su zainteresirane za očuvanje
prirodne i kulturne baštine područja. Isto tako shvaćaju da je za održivost ponekad
potrebno pokazati i gospodarsku vrijednost turističkog djelovanja na području. Ova
tijela, čak i ako su amaterska, imaju bogato znanje o kulturnim/prirodnim mjestima
i stoga će biti nezaobilazna u pružanju stručnosti za dizajn i interpretaciju budućih
turističkih atrakcija. Ona također mogu djelovati kao neka vrsta „psa čuvara“ kako
bi se osiguralo da priroda i kultura ne pate zbog razvoja turizma, već da kroz dodatnu
zaštitu i održavanje imaju koristi.

Turistička poduzeća: uključuju hotelijere i druge pružatelje smještaja, vlasnike
restorana, pružatelje usluga putovanja, vlasnike ili upravitelje turističkih atrakcija i
drugih turističkih objekata ili usluga. Ova poduzeća jesu i bit će okosnica turističkog
sektora. Oni su ti koji vrše financijska ulaganja, vode različite turističke usluge i
najviše su u kontaktu sa samim turistima. Ako u tom području već postoji neka
razina turizma, ove će tvrtke biti u najboljoj  poziciji da komentiraju trenutne
turističke trendove, očekivanja i razine zadovoljstva te da predlože ideje za
poboljšanja i dodatne atrakcije. Ako pak nema turizma, onda će analiza privatnog
sektora pomoći da se utvrdi postoji li klima za osnivanje malih i srednjih poduzeća
vezanih za turizam, npr. broj postojećih malih i srednjih poduzeća, poduzetništvo,
početna ulaganja, stope stečaja, razine poslovne suradnje i dr.

Ostala povezana poduzeća i korisnici zemljišta: Ovo pokriva široki spektar
sudionika, od pojedinaca, koji posjeduju zemljište od potencijalnog turističkog
interesa, do predstavnika drugih gospodarskih sektora kao što su poljoprivreda,
šumarstvo, ribarstvo, industrijska područja, rudarske tvrtke itd., koji oblikuju
gospodarstvo i korištenje zemljišta. Ove skupine zanimaju se za razvoj turizma zato
što se boje da bi to moglo biti u suprotnosti s njihovim trenutnim praksama ili zato
što bi im moglo pružiti dodatne mogućnosti za stvaranje prihoda ili gospodarsku
diverzifikaciju.

42
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Lokalno stanovništvo: Konačno, pozornost treba posvetiti i lokalnoj zajednici,
koja je glavni izvor zaposlenika i poduzetnika za nova turistička poduzeća i mora
živjeti s turizmom. U tom kontekstu korisno je zabilježiti ukupnu populaciju
destinacije, broj stanovnika po km², njihovu demografsku strukturu (dob, spol),
glavne sektore zapošljavanja i trenutnu stopu nezaposlenosti. Domaćini su također
oni koji području daju prepoznatljiv karakter i osjećaj identiteta i koji će u nekom
trenutku doći u kontakt s turistima, čak i ako nisu izravno uključeni u turističku
industriju. Njihovi eventualni „neprijateljski“ stavovi prema ideji da turisti dolaze u
to područje utjecat će na „atmosferu“ mjesta. Mogu se, na primjer, bojati da bi priljev
turista mogao poremetiti njihovu upotrebu prirodnih resursa (npr. prava na lov i
ribolov) ili potaknuti povećanje cijena. Osjetljivost na njihove potrebe i brige
pridobit će opću potporu za razvoj turizma.

Procjena njihovih stavova i potencijalnih kapaciteta

Za svaku od ovih skupina dionika treba procijeniti sljedeće:

−
razinu interesa za razvoj održivog turizma na tom području i očekivanja,
−
načelne brige i strahove,
−
sposobnost uključivanja (financijski, ljudski resursi, organizacijski) te
−
razine vještina i kvalifikacija u turizmu kao i poslovnom menadžmentu.

Do gornjih spoznaja može se doći putem intervjua, upitnika i/ili redovitih
istraživačkih sastanaka s različitim dionicima. Nakon prikupljanja podataka bit će
moguće utvrditi gdje leže glavne prepreke razvoju turizma i što je potrebno za
njihovo prevladavanje. Možda prepreke budu toliko velike da se inicijativa ne može
nastaviti, iako područje ima bogatstvo kulturnih i prirodnih dobara za iskorištavanje.
U takvim okolnostima najbolje je ne forsirati turizam pritiskom na lokalne dionike.
Bez njihove opće podrške bit će vrlo teško i skupo razviti održiv proizvod.

c)
Postojeća infrastruktura

Kvantifikacija: Treći je element za procjenu u analizi situacije postojeća turistička
infrastruktura. Ako u  području trenutno nema turizma, prve četiri stavke vjerojatno
nisu relevantne, ali posljednje dvije treba u svakom slučaju procijeniti:
M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
43

Smještaj: vrsta smještaja u okruženju (kampovi, hoteli, iznajmljene vikendice…),
njihov kapacitet (broj ležajeva), lokacija, standard (broj zvjezdica, luksuz), cijene i
eventualna popunjenost te rezultati ankete o zadovoljstvu.

Restorani: Kao što je gore navedeno, bilo bi korisno zabilježiti kakvu hranu
poslužuju, posebno je li ona proizvedena lokalno ili nabavljena.

Postojeće atrakcije: vrsta trenutno dostupnih atrakcija, lokacija, broj turista koji ih
posjećuju, cijene, razina interpretacije i zadovoljstvo posjetitelja (slika 6).

Postojeći marketinški kanali: praćenje kako se turizam trenutno promiče, koji se
komunikacijski kanali koriste, tko to radi, kakve su informacije dostupne o području
općenito te posebno o njegovim sadržajima, atrakcijama i interesima.

Prijevoz: relativna lakoća pristupa području zračnim, željezničkim ili cestovnim
putem, trošak i vrijeme potrebno za dolazak. Postoji li, kada se gost nađe u području,
adekvatna cestovna mreža, je li označena putokazima, je li u dobrom stanju, ima li
parkirališnih mjesta, ima li prometnih gužvi, postoji li mreža javnog prijevoza, koje
su joj rute i red vožnje i koliko je učinkovit?

Ostali sadržaji i usluge: Koji su drugi sadržaji dostupni u okolici, od trgovina,
medicinskih ustanova, poštanskih ureda, banaka do pješačkih i biciklističkih staza,
lokalnih sportskih sadržaja, bazena, centara za jahanje i adekvatne opskrbe
vodom/strujom? Sve je to važno za same turiste i za razvoj buduće turističke
infrastrukture.

Procjena: Važno je još jednom, nakon evidentiranja navedenih podataka, procijeniti
funkciju  sadašnjih i potencijalnih kapaciteta u smislu doprinosa razvoju lokaliteta
kao turističke destinacije te u procjeni koliko je financijskih ulaganja potrebno kako
bi se osigurala dobra potpora turističkim proizvodima.
44
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 8: Atrakcije uz šetnicu u Sisku
Foto: Barbara Pavlakovič, 2022

d)
Postojeće zakonodavstvo i prioriteti politike

Konačno, postojeći zakoni i propisi utjecat će ne samo na razvoj turizma na tom
području, već i na njegovo dugoročno održavanje. Ako su zakoni neusklađeni ili
previše birokratski, oni mogu biti veliki hendikep ili destimulacija za sektor turizma
u nastajanju. Jednako je važna i politička klima. Nedostatak političke volje ili politike
na lokalnoj ili regionalnoj razini za potporu razvoja turizma, utemeljenog na
održivosti i korištenju prirodne i kulturne baštine, ozbiljno će utjecati na sposobnost
područja da razvije ovaj oblik turizma, i to ne samo zbog nedostatka potencijalnih
financijskih sredstava.
M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
45

Posebno treba obratiti pozornost na sljedeće:

Postojeće nacionalne i regionalne/destinacijske turističke strategije: Detaljno
treba ispitati postoji li turistička strategija ili politika na nacionalnoj, regionalnoj ili
lokalnoj razini. Bitno je da se na lokalnoj razini ne djeluje izolirano. Treba postojati
svijest o onome što se događa na regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini.
Odluče li se sve ruralne destinacije pokrenuti turizam baziran na baštini, tržište će
brzo biti zasićeno. Stoga je bitno gledati što se događa  drugdje u susjedstvu, kakve
regionalne i nacionalne politike za turizam postoje, kakva je uloga nacionalnih
turističkih uprava (lokalnih turističkih ureda) te imaju li ikakve preporuke za
predmetno područje. Turističke uprave u idealnoj su poziciji da pruže smjernice i
stručnu ekspertizu o trenutnim tržišnim trendovima i politikama te kasnije pomognu
u promicanju destinacije. Njihova stajališta i pomoć stoga treba tražiti na samom
početku.

Politika prema malim i srednjim poduzećima:  Mala i srednja poduzeća u
turizmu također treba ispitati. Treba doznati, na primjer, postoje li poticaji za mala
poduzeća ili usluge podrške (npr. programi obuke) za poticanje malih i srednjih
poduzeća ili postoje mnogi propisi i postupci certificiranja koji zahtijevaju veliki
administrativni doprinos. To će utjecati na spremnost ljudi da se pokrenu u
turističkom poslovanju te na sposobnost održanja. Budu li sve ostale komponente
ispravne, a poslovni sektor previše reguliran ili u nepovoljnom položaju, patit će i
turistički proizvodi i potrebna dinamika cijelog procesa.

Zakoni o planiranju i zoniranju: Zakoni o planiranju utjecat će na vrstu turističke
atrakcije koja se može izgraditi, odnosno na lakoću kojom se to može učiniti. Isto
tako utjecat će na ukupni „imidž“ mjesta. Važno je znati ograničava li opći plan
uređenja područja razvoj na određena područja ili je „slobodno za sve“. Ako se ulaže
znatan trud u stvaranje kvalitetnih turističkih atrakcija, to mora biti podržano
osjetljivom razvojnom politikom. Dopuštanje „rana“ u prostoru, velikih građevina
ili korištenje nespojivih zemljišta oštetit će turističku bazu i vjerojatno ju dugoročno
uništiti. Konačno, treba procijeniti koju razinu zaštite prirodnih i kulturnih resursa
pruža zakonodavstvo koje se odnosi na okoliš te provodi li se ona na odgovarajući
način. Za razvoj turizma na određenom području bitno je da postoji adekvatna
zakonska zaštita prirodnog i kulturnog okoliša, kako bi se spriječile zlouporabe i
46
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

sveukupna degradacija resursa. Jaka zakonska regulativa također se može koristiti
kao „pozitivni imidž“ odnosno tržišna prednost za to područje.

e)
Turistička potražnja

Prije odluke hoće li se na području razvijati turizam treba utvrditi postoji li tržište za
proizvode iz ponude i kakvo bi ono moglo biti. Općenito postoji relativno malo
informacija o tipičnim profilima posjetitelja, tržišnim utjecajima ili potencijalima za
različite tržišne segmente, povezane s prirodom i kulturom. Obično treba provesti
vlastito istraživanje tržišta i usporedne studije. Iako ovo zahtijeva početno
financijsko ulaganje, napor se isplati. Prednost je u tome što će rezultati biti mnogo
točniji i relevantniji za spomenuto područje. U tom smislu preporučuje se potražiti i
pomoć turističkih stručnjaka za analizu tržišta. Oni su dobro upoznati s turističkim
poslom i imaju šire spoznaje o aktualnim tržišnim trendovima i potencijalnim
konkurentskim destinacijama.

U potrazi za potencijalnim tržištima: Dva su moguća pristupa definiranju ciljanih
grupa korisnika: jedan je sagledavanje što destinacija može ponuditi u smislu
atrakcija, a zatim tražiti odgovarajuća tržišta  koja se mogu iskoristiti. Alternativa je
procijeniti koje određene vrste turističkih aktivnosti pokazuju snažan potencijal rasta
ili su nedovoljno zastupljene u destinaciji te tome prilagoditi proizvode. U praksi je
najbolja kombinacija obaju pristupa. Počevši od potencijalnog popisa turističkih
atrakcija izvedenog iz procjene turističke ponude, može se napraviti prva procjena o
tome koga će te značajke vjerojatno privući (npr. korištenjem nekih nalaza u vezi s
tipičnim profilima posjetitelja, motivacijama i interesima). To će pružiti orijentaciju
za studiju istraživanja i analize tržišta. Studija će moći dalje istražiti te različite tržišne
segmente, kako bi utvrdila koliko turista se može privući, odakle, koliko dugo itd. U
idealnom slučaju trebalo bi istražiti sva moguća tržišta. Naime, što je raznolikiji izvor
turista, to će turistička baza biti stabilnija i područje će biti manje osjetljivo na buduće
promjene na tržištu. Posjedovanje referentne brojke o broju turista, koja se može
izvući iz različitih potencijalnih segmenata tržišta, uvelike će olakšati proces
donošenja odluka. Ako je taj volumen premalen, moraju se istražiti alternative ili
preispitati ideje o razvoju određenog segmenta turizma.

M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
47

Procjena trenutnih tržišta: Ako u području već postoji nešto turizma, najbolje je
krenuti s anketiranjem postojećih turista, kako bi se utvrdio njihov broj, interesi i
izazovi. Iz toga će se moći procijeniti koriste li se postojeće atrakcije u potpunosti,
kao i postoji li potencijalno tržište za stvaranje više sličnih atrakcija, odnosno treba
li ponuditi alternativne sadržaje s ciljem diverzifikacije/dopune postojeće ponude.
Neke od ovih informacija možda su već dostupne putem lokalne turističke statistike.
Inače, anketa posjetitelja korištenjem intervjua ili upitnika tijekom određenog
vremenskog razdoblja pružit će najpotpunije odgovore. Ako ovo oduzima previše
vremena, intervju s postojećim turističkim dionicima može dati neke korisne upute.

Prepoznavanje imidža područja među strancima: Konačno, može biti korisno
saznati kakve percepcije o mjestu imaju oni koji ga nikada nisu posjetili. To može
pomoći u određivanju vrsta očekivanja koja bi turisti vjerojatno imali ako bi posjetili
područje, odnosno saznati razloge zašto ne bi bili u iskušenju da dođu. Intervjui s
određenim manjim brojem ljudi iz najbližeg većeg urbanog područja odnosno grada,
iz specijalizirane interesne skupine ili čak među specijaliziranim turoperatorima,
mogli bi se pokazati korisnim načinom prikupljanja ovih informacija.

f)
Konačna i sveukupna evaluacija

Završna faza u procesu odlučivanja treba li razvijati održivi turizam utemeljen na
prirodnoj i kulturnoj baštini je sagledavanje ukupnosti rezultata dobivenih tijekom
analize situacije. To je najbolje učiniti pomoću SWOT analize koja definira područje
snage, slabosti, mogućnosti, i prijetnje. SWOT analiza jednostavno znači sažimanje
i kategorizaciju glavnih prednosti i nedostataka prema ovim četirima naslovima i
predstavljanje rezultata kao niz kratkih izjava u obliku tablice (vidi primjere u
nastavku u evaluaciji pojedinih lokaliteta koje smo posjetili u Sisku i Petrinji).

„Snage” se odnose na ono što područje može ponuditi, a „slabosti” na ono što mu
možda nedostaje (jedinstvene atrakcije, loš pristup), dok se „prilike” i „prijetnje” više
odnose na okolnosti u kojima bi se ovaj razvoj mogao dogoditi. Nakon što se napravi
SWOT analiza, postat će vidljivo kakve veze postoje između različitih problema i
gdje leže glavni razvojni problemi. Na primjer, odlučiti je li zapravo „vrijedno“
razvijati održivi turizam koristeći prirodnu i kulturnu baštinu te odrediti je li
potreban drugačiji fokus, npr. fokus na veće područje, jer su atrakcije previše
ograničene ili ciljaju na više različitih segmenata tržišta. To jednostavno znači vratiti
48
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

se na analizu situacije i isprobati drugačiji pristup: istaknuti probleme koje treba
riješiti u procesu razvoja turizma i isprobati različite scenarije kako bi se
maksimizirale koristi i minimizirali negativni društveni i ekološki utjecaji. Suština je
biti realan!

g)
Participativni pristup

Poduzimanje ovog pristupa s glavnim dionicima jedini je način da se postigne opći
konsenzus o tome treba li razvijati turizam ili ne. Ako je rezultat pozitivan, to će
također potaknuti suradnju i partnerstvo od samog početka. Takav se pristup može
izvesti, na primjer, putem otvorenog foruma, na kojem se prezentiraju rezultati
analize situacije i SWOT-a. Sljedeća pitanja mogu utjecati na konačnu odluku
(Koščak, 2002):

Ima li područje dovoljno onoga što turisti žele? Ako nema, može li se područje
proširiti, kako bi se stvorila atraktivnija destinacija? Ako ima, je li dovoljno različita
od svojih konkurenata da ima konkurentsku prednost?

Postoje li jasna tržišta koja treba iskoristiti i dovoljno raznolikosti da se
izbjegne prevelika ovisnost o bilo kojem sektoru? Ako ne, postoje li drugi
potencijalni izvori turista, koji bi se mogli istražiti (npr. strana tržišta)?

Hoće li mala i srednja turistička poduzeća ostvariti dovoljnu ekonomsku
dobit kako bi se početna ulaganja isplatila? Koliko će ulaganja otprilike biti
potrebno da bi destinacija postala atraktivna (npr. cestovna infrastruktura, obnova
povijesnog mjesta, hoteli, obuka i dr.), postoje li potencijalni izvori financiranja za
to?

Postoji li snažna potpora lokalnih vlasti, odnosno politička podrška ili drugi
prioriteti politike koji bi mogli biti u sukobu s održivim razvojem turizma?
Postoji li pozitivna klima za suradnju između glavnih interesnih skupina ili se jedan
ili drugi sektor tome protivi te postoji li način da se pridobije njihova podrška?

M. Koščak: Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji
Sisak i Petrinja
49

Postoji li dovoljno radne snage ili 'poduzetnika' za rukovanje turističkim
proizvodima, ima li turističkih stručnjaka koji bi pomogli u vođenju procesa razvoja;
treba li postojati posebna organizacijska struktura za stvaranje koherentne turističke
ponude i pravedno raspoređivanje prihoda?

Postoji li dovoljna svijest i zakonodavstvo za zaštitu krhkosti prirodnih i
kulturnih resursa kako bi se osigurao održivi razvoj turizma? Hoće li ti resursi
dobiti dovoljnu zaštitu i može li se potaknuti svijest za njihovo očuvanje (slika 9)?

Slika 9: Park u Petrinji
Foto: Barbara Pavlakovič, 2022

Nakon što se te odluke razmotre i rasprave, doći će vrijeme odluke hoće li se nastaviti
s razvojem održivog turizma na tom području ili će se od te ideje odustati. Kao što
je već spomenuto u nekoliko navrata, bitno je da se ova odluka temelji na snažnim
argumentima zajedno s realnim razumijevanjem potencijalnih ograničenja. Tržište je
previše konkurentno, a troškovi ulaganja previsoki da bi se ono nastavilo na temelju
slabih ili složenih argumenata.

3.6
Zaključak

Predloženi koraci za razvojnu strategiju područja usmjereni su na razvoj održivog i
odgovornog lokalnog turizma. Isto tako ideja je sudjelovanje u smjeru aktivnog
povezivanja davatelja usluga na području destinacije i šire, uključivanja kulturne i
prirodne baštine u turističku ponudu, gastronomije te neposredne interakcije s
50
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

lokalnim stanovništvom, s ciljem da bude doživljen njihov način rada i života.
Dokument, odnosno koraci za njegovu izradu mogu biti od koristi svim javnim i
nevladinim institucijama, pojedincima, poduzetnicima, dakle svima onima koji u
ovoj viziji prepoznaju svoje razvojne mogućnosti. Predstavljene su neke moguće
metode i koraci rada, dakle pristup i prijedlog, temeljem kojih bi se područje trebalo
razvijati u budućnosti i koje bi aktivnosti trebalo provoditi. Nadamo se da dokument
sadrži mnogo korisnih i izvedivih ideja, koje će dovesti do uspješnog razvoja cijelog
područja te njegovog dugoročnog i održivog razvoja odnosno prepoznatljivosti.
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 4
Strategija i akcijski plan za
destinaciju Sisak i Petrinja

BARBARA PAVLAKOVIČ

4.1
Analiza SWOT

Priprema programa razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji slijedila je
metodološke smjernice strateškog i projektnog planiranja. Najprije je trebalo
napraviti analizu stanja i pripremiti tablicu sa SWOT analizom na temelju
pronađenih podataka. Analiza sažima snage i slabosti cijelog područja Siska i Petrinje
utvrđene tijekom terenskog rada i pregleda raspoloživih resursa. Zatim su
predstavljene identificirane prilike i prijetnje iz okoliša  relevantne za to područje.
Tablica 11. rezimira nalaze.

52
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Tablica 11: SWOT Analiza destinacije Sisak i Petrinja

SNAGE
SLABOSTI
−
Očuvan okoliš (priroda) i zaštićen okoliš (natura
2000 – Lonjski park).
−
Prirodne karakteristike (park, rijeke, šume,
vinogradi).
−
Bogata
povijest
(Rimljani,
Turci,
Ilirske
pokrajine, ratovi).
−
Bogata kulturna baština - murali i industrijska
baština, lokalna gastronomija.
−
Raznolika turistička ponuda (OPG, rekreacijske
aktivnosti, festivali (festival piva, lončarstva,
Re:Think),
kulturna
ponuda,
sportske,
biciklističke, pješačke i vinske staze)
−
Dostupnost
(blizina
Zagreba,
prometna
infrastruktura: autoput, željeznički kolodvor,
blizina granice).
−
Besplatan prijevoz (bez cestarina, popusti za
javni prijevoz za vrijeme događanja).
−
Početak obnove infrastrukture.
−
Povezanost
lokalne
zajednice
i
lokalnih
ponuđača.
−
Povezivanje s vanjskim pružateljima usluga.
−
Prepoznatljivost potresa - stucka s pukotinom
kao suvenir.
−
Gostoljubivost mještana.
−
Svijest mještana o vlastitoj kulturi, ponos.
−
Uništena javna infrastruktura i loša signalizacija s
putokazima
prema
pojedinim
pružateljima
usluga.
−
Nedostatak smještaja.
−
Nedostatak sredstava za obnovu nakon potresa.
−
Nemogućnost obnove zbog zaštićenih objekata.
−
Iseljavanje stanovnika.
−
Niži životni standard.
−
Nemogućnost prodaje proizvoda od strane TZ
jer ne postoji turistička agencija.
−
Nema vođenja kao turističkog proizvoda.
−
Niska svijest o održivosti.
−
Ne postoje priče koje bi povezivale većinu
turističke ponude (primjerice, murali, industrijska
baština i lokaliteti pojedinih ponuđača).
−
Velike razlike u kvaliteti pojedinih pružatelja.
−
Nema dovoljno promocije.
−
Neiskorišteni turistički potencijali.
−
Nedostatak vizije destinacije.
−
Sezonalnost.
PRILIKE
PRIJETNJE
−
Praćenje zakona Republike HR koji putničkim
agencijama
dopuštaju
prodaju
i
plasman
turističkih proizvoda.
−
Veća potražnja za destinacijom i veća vidljivost.
−
Mogućnosti održivog razvoja destinacije.
−
EU natječaji za dobivanje financijskih sredstava.
−
Slijediti primjere dobre prakse strateškog
upravljanja destinacijom.
−
Prepoznatljivost destinacije nakon potresa.
−
Mogućnost uvođenja zelene/održive sheme u
hrvatski turizam.
−
Mogućnost stjecanja znaka zaštite okoliša za
pružatelje.
−
Iznimno velika važnost online promocije.
−
Povećanje važnosti zaštite prirode i kulture
(UNESCO, natura 2000...).
−
Zamjena valute hrvatske kune za euro.
−
Ulazak Hrvatske u Schengen.
−
Progresivni razvoj različitih oblika gospodarstva
(poboljšanje uvjeta rada, povećanje broja radnih
mjesta, poticanje povratka ljudi).
−
Velika potražnja/interes za novim događajima.
−
Trend pripovijedanja (murali, industrija...).
−
Novi turistički trendovi (npr. mračni turizam).
−
Dugoročna obnova infrastrukture.
−
Nedostatak financijskih sredstava destinacije i
turističkih
ponuđača
za
rad
(nepouzdani
financijeri, gubitak prihoda zbog pandemije i
manje posjeta).
−
Zatvaranje zemlje zbog COVID-a.
−
Prijetnje sigurnosti na odredištu (zdravstvena
kriza, ekonomska kriza, energetska kriza),
prirodne katastrofe (npr. potres), rat, terorizam,
kriminal, migranti...).
−
Turistička strategija države Hrvatske izrazito je
fokusirana na primorski dio, a zanemaruje
središnji dio zemlje.
−
Novi turistički trendovi (poput virtualnog
turizma) koji ne potiču stvarni posjet destinaciji
poput ove.
−
Iseljavanje, a s time i nedostatak turističkog kadra.
−
Nezainteresiranost lokalnog stanovništva za
turizam.
−
Klimatske promjene, nebriga, zagađenje okoliša.
−
Asimilacija drugih kultura i posljedični gubitak
autohtonih tradicija.
−
Masovni turizam, čija je posljedica prekoračenje
kapaciteta nosivosti destinacije.
−
Konkurencija (druge, poznatije hrvatske regije ili
susjedne zemlje).
−
Nezainteresiranost turista za posjet destinaciji i
njenoj ponudi.
B. Pavlakovič: Strategija i akcijski plan za destinaciju Sisak i Petrinja
53

Utvrđene prednosti, poput bogate kulturne i prirodne baštine, pristupačne lokacije i
male lokalne zajednice koja je svjesna važnosti održivog turističkog razvoja, temelj
su za daljnje planiranje dok na njima gradimo turističku ponudu. Pri tome treba
obratiti pažnju na uočene opasnosti, poput uništene javne infrastrukture, loše
demografske slike područja, nedostatak smještaja i turističke agencije, što može
negativno utjecati na turističku potražnju. U formuliranju vizije moramo obratiti
pažnju i na opasnosti iz okoliša i prevladati ih na temelju utvrđenih prioritetnih
područja. U ovom slučaju treba obratiti pažnju na zdravstvene, energetske i prirodne
krize, usprkos klimatskim promjenama očuvati prirodu i zadržati mlade ljude u
destinaciji. Istodobno, s obzirom na utvrđene prednosti, moramo iskoristiti ono što
se upravo nudi u okruženju, poput trenda zelenog turizma, online promocije i
različitih mogućnosti stvaranja zajedničkih projekata i dobivanja europskih financija.

4.2
Vizija destinacije Sisak i Petrinja

Vizija predstavlja idealno stanje destinacije za nekoliko godina. Za ispitano područje
izrađuje se vizija do 2030.

Do 2030. destinacija Siska i Petrinje bit će razvijena održiva destinacija u kojoj urbani i ruralni
turisti, lokalno stanovništvo i turistički stvaratelji uspješno koegzistiraju i surađuju.

Da objasnimo viziju, pretpostavlja se je da će do 2030. destinacija Siska i Petrinje
postati održiva regija koja će posjetiteljima nuditi autentične turističke proizvode i
događanja, modernu infrastrukturu tijekom cijele godine, čime će generirati najmanje
150.000 noćenja godišnje. Omogućit će lokalnom stanovništvu razvoj kreativnih
poslovnih ideja u turizmu i time potaknuti otvaranje novih radnih mjesta. Destinacija
će uspješno funkcionirati zahvaljujući sinergiji povezivanja turističkih zajednica,
ponuđača, lokalnog stanovništva i turističkih agencija.

Kao glavni atribut razvoja fokus se stavlja na održivi turizam koji će ubrzati obnovu
i razvoj regije. Razvoj će se temeljiti na načelu održivosti, što znači da će slijediti sva
četiri stupa održivog razvoja: ekonomski, okolišni, socio - kulturni i klimatski stup.
Princip održivog djelovanja učinit će destinaciju prepoznatljivom na domaćem,
hrvatskom turističkom tržištu i šire (u susjednim zemljama).

54
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Glavna atrakcija zasigurno će biti autohtona ponuda same destinacije, koja se može
uvrstiti u urbani i ruralni turizam tako da bude privlačna različitim grupama turista.
Ponuda će biti uspješna ako se bude međusobno povezivala i stvarala zanimljive
priče koje će turistu pružati potpuni doživljaj destinacije. Tako će turizam generirati
nova radna mjesta, poticati mlade da ostanu u rodnom gradu i poticati poboljšavanje
prometne i druge opće infrastrukture. Sve to može Sisak i Petrinju pretvoriti u
dugoročno odgovornu turističku destinaciju, uzor održivog razvoja urbanog i
ruralnog turizma.

4.3
Provedbeni i akcijski plan

Pet potencijalnih turističkih točaka odabrano je za realizaciju postavljene vizije
održivog turizma na kojem bi se mogao temeljiti razvoj turističke ponude
(industrijska baština Siska; projekt murala Re:Think Sisak, Obiteljsko poljoprivredno
gospodarstvo Korablja Tišinić, Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica
Kudlek Capriccia centar i Lončarstvo Val). Ponuda oko Siska usmjerena je na
ponudu urbanih turističkih iskustava, a ponuda oko Petrinje  na ponudu ruralnih
turističkih iskustva. Da bi se one povezale, dizajn integralnog turističkog proizvoda
za destinaciju Sisak i Petrinja utvrđen je kao središnja točka i veza između svih
turističkih atrakcija. Unutar njega pregledali smo turističke atrakcije odredišta i
formirali smislenu cjelinu koja turista na destinaciji zadržava najmanje tri dana.

Integralni turistički proizvod, kao i svaka turistička točka, pomno se razmatra i za
svakog se postavljaju razvojni ciljevi u obliku prioritetnih područja. Oni predstavljaju
temeljne aspekte razvoja koji su najvažniji za ostvarenje postavljene vizije. Za svako
prioritetno područje moraju se utvrditi mjere, odnosno konkretne akcije za
postizanje ciljeva. Svaka mjera ima specifične pokazatelje za provjeru je li uspješno
provedena. Također predviđa način praćenja provedbe pokazatelja i vremenski okvir
u kojem se mjere moraju provoditi. Zajednička točka svih strateških izazova jest ta
da su prioritetna područja prvenstveno vezana za poboljšanje samog turističkog
proizvoda, slijede preporuke za upotrebu moderne digitalne promocije i posljednje,
ali ne najmanje bitno, izobražavanje i sudjelovanje lokalnih turističkih pružatelja
kako bi nudili održivu i zanimljivu turističku ponudu (slika 10). Sve to zajedno tvori
ključ uspjeha.

B. Pavlakovič: Strategija i akcijski plan za destinaciju Sisak i Petrinja
55

Slika 10: Sastanak lokalne zajednice i fakulteta
Foto: Barbara Pavlakovič, 2022

56
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 5
Integralni turistički produkt
destinacije Sisak i Petrinja

PATRICIJA ZORIČ, LUKA GOŠEK

Destinacija Sisak i Petrinja nalazi se otprilike 60 kilometara jugoistočno od glavnog
grada Hrvatske Zagreba. Destinacija je dio Sisačko-moslavačke županije sa sjedištem
u Sisku i predstavlja političko, administrativno, gospodarsko i kulturno središte.
Jedna je od najvećih županija u Hrvatskoj i prostire se na površini od oko 4.468
četvornih kilometara, a u njoj živi više od 172.000 stanovnika, što je više od 4 %
ukupnog stanovništva Republike Hrvatske. Polovina površine namijenjena je
poljoprivredi, a više od 40 % je šumsko zemljište. Zemljopisno područje podijeljeno
je na 3 dijela: planinska područja, brežuljkasta područja i područja riječnih dolina,
terasa i poplavnih ravnica. Glavna gospodarska djelatnost je industrija. Područje je
rijetko naseljeno, okruženo očuvanom prirodom (slika 11) i tradicijskim
graditeljskim nasljeđem što omogućuje razvoj turizma. Neke vrste turizma već su
razvijene, kao što su zdravstveni turizam, lovni turizam, seoski turizam, biciklistički
turizam i gastroturizam (Sisačko-moslavačka županija, 2021.).

58
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 11: Lipa ilirka u jednom od najstarijih parkova Petrinje
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.

5.1
Baština Siska i Petrinje

Grad Sisak jedno je od najstarijih hrvatskih naselja, čija povijest seže u 4. stoljeće
prije Krista. Ostaci oruđa i razni kipovi govore o najstarijim naseljima na ovim
prostorima. Priča se da su ovdje u prapovijesti živjela razna ilirska plemena koja su
se u 4. st. prije Krista etnički i kulturno pomiješala s Keltima koji su došli na to
područje. Osnovano je naselje Segestica. Plemena su se uspješno odupirala rimskoj
vlasti sve do 35. pr. n. e. kada je vojska od 12 000 vojnika predvođena Oktavijanom
uspjela zauzeti i uništiti grad u trideset dana. Grad koji su osnovali Rimljani zvao se
Siscia, a u njemu je sredinom 3. stoljeća osnovana kovnica novca. Kasnije je grad
postao i središte provincije Pannonia Savia te je predstavljao važno raskrižje rimskih
cesta, obrta i sjedište carskog ureda za ubiranje poreza. U gradu se snažno ukorijenilo
i kršćanstvo koje se nezaustavljivo širilo unatoč tome što su vjernici bili progonjeni.
Nakon raspada Rimskog Carstva, seoba naroda u Sisak dovodi Hune, Gale, Avare i
Slavene, koji uništavaju antičku kulturu i sam grad (Turistička zajednica Grada Sisak,
b. d.).

U 9. stoljeću Ljudevit Posavski odabrao je grad kao bazu u borbi za neovisnost, što
potvrđuje da je u to doba, unatoč nedostatku sredstava s obzirom na stanje nekoliko
stoljeća nakon raspada Rimskog Carstva, grad ispunjavao potrebne uvjete za život i
obranu. U 11. stoljeću Sisak dolazi pod vlast Zagrebačke biskupije, dobiva status
P. Zorič, L. Gošek: Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja
59

gradske općine, koja ima svoju upravu i sud, te živi mirno razdoblje do 16. stoljeća.
U to vrijeme stanovnici su se uglavnom bavili poljoprivredom i stočarstvom. Godine
1593. pak ovaj mir poremetile su turske provale, koje su ovdje doživjele poraz.
Pobjeda kršćanske vojske u bitci protiv Turaka kod Siska odjeknula je diljem Europe.
U 20. stoljeću Sisak se značajno industrijalizirao, što je posebno došlo do izražaja
nakon Prvog svjetskog rata. Između dvaju svjetskih ratova Sisak postaje važno
središte prehrambene, drvne, prometne, kemijske i metalurške industrije. Godine
1941. na tom je području organizirana prva antifašistička postrojba u Europi, kao
odraz podrške brojnih radnika razvoju radničkog i sindikalnog pokreta. Raspadom
Jugoslavije i spoznajom nemogućnosti izbjegavanja srbočetničkih formacija, u Sisku
je osnovana postrojba specijalne policije i prva vojna postrojba Zbor narodne garde
Hrvatske. Grad je 4 godine živio u stalnoj opasnosti od neprijateljskog granatiranja,
a cijenu Domovinskog rata platilo je više od 250 poginulih i nestalih (Turistička
zajednica Grada Sisak, b. d.).

Grad Petrinja na sadašnjem je mjestu tek od 1592. godine. Mnogi misle da je grad
postojao već u rimsko doba, ali na drugom mjestu, zbog podrijetla imena u korijenu
riječi 'petrus' ', što znači kamen. Prvi pisani izvori spominju ga 1201. godine.
Početkom 16. stoljeća Turci su prvi put osvojili Petrinju i srušili gradsku utvrdu. U
vrijeme izgradnje 'nove' Petrinje ona je bila važan dio vojnog krajolika i funkcionirala
je kao jedinstven obrambeni sustav uspostavljen za zaustavljanje turskih osvajanja.
Sagradio ju je Hasan Paša Predojević uz dozvolu koju je dobio iz Carigrada. Počeo
je graditi i tursku tvrđavu. Osnovan je i logor kod Petrinje, u Maloj Gorici, sastavljen
od hrvatskih plemića i njihovih podanika, kojima su se kasnije pridružili vojnici iz
Karlovih Vara i Koprivnice sa svojim zapovjednicima. Nakon poraza Turaka u bitki
kod Siska, došlo je i do bitke za Petrinju, u kojoj su je osvojili hrvatski vojnici (Golec,
1993. u Grad Petrinja, 2021.).

Od sredine 18. do kraja 19. stoljeća Petrinja je bila važno političko, administrativno
i kulturno središte Banske krajine. U to vrijeme počinju se graditi kuće izvan tvrđave
i Petrinja ubrzo dobiva oko 500 kuća. Godine 1765. Petrinja je proglašena i vojnom
općinom, čime je dobila svoj gradski pečat i gradsku vijećnicu u kojoj su se svake
treće godine birali gradonačelnici, a u pravilu su se birali djelatni ili umirovljeni vojni
časnici. Osim obrtom i trgovinom, velik dio stanovništva bavio se i poljoprivredom,
jer uz nerazvijeno tržište i skromnu kupovnu moć okolno stanovništvo nije moglo
preživjeti (Golec, 1993. u Grad Petrinja, 2021.).

60
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Za vrijeme Marije Terezije Petrinja je dobila pravo održavanja četiriju sajmova
godišnje. U tom razdoblju na ovom području počinju kontinuirano raditi i bolnica,
pošta i ljekarna. Nakon preuzimanja vlasti Francuzi su uvidjeli da je javna sigurnost
u Hrvatskoj u velikoj opasnosti te da ima mnogo pljački i krađa. Za ove prijestupe
proglašen je prvostupanjski sud, a počinitelji bi bili obješeni ispred svojih kuća.
Svojim dolaskom u Petrinju Francuzi donose i svoju kulturu (jezik, način života,
uljudnost, eleganciju, konjicu, kazalište...), a među negativnim posljedicama
francuske dominacije prevladavaju dueli i prostitucija. Godine 1871. Petrinja gubi
status slobodnog vojnog područja, čime je u potpunosti pripojena Hrvatskoj.
Novoformirana je vlast, izabrano gradsko zastupstvo, a u škole i urede počeo se
uvoditi hrvatski umjesto njemačkog. Početkom 20. stoljeća na području grada počela
je s radom prva hrvatska tvornica salama, kobasica i suhomesnih proizvoda
Gavrilović. Godine 1922. počela je izgradnja gradske kanalizacije (ibid.).

5.2
Turizam na destinaciji

Hrvatska je prepoznata turistička destinacija koja je u 2019. godini (prije epidemije
COVID-19) zabilježila više od 19 i pola milijuna dolazaka turista, domaćih i stranih,
koji su ukupno ostvarili više od 91 milijun noćenja. Tim je vrijednostima Sisačko-
moslavačka županija pridonijela s nešto više od 38.000 dolazaka i nešto više od
95.000 noćenja. Omjer domaćih i stranih gostiju je otprilike polovičan. Među stranim
turistima na prvom su mjestu po dolascima Nijemci, a slijede ih Poljaci i Slovenci.
Nijemci ostvaruju i najviše noćenja, a slijede ih gosti iz Bosne i Hercegovine te
Talijani. U 2019. godini u Sisku su bila dostupna 163 smještaja s 355 kreveta. Ukupno
je zabilježeno nešto više od 11.300 dolazaka turista i 23.500 noćenja. Prosječna
duljina boravka je oko 2 dana. Stranih je turista bilo tisuću više nego domaćih, a
stranci su ostvarili i 3000 noćenja više od domaćih gostiju. Petrinja je u 2019. godini
imala 43 smještajna kapaciteta s 97 kreveta. Ukupno je zabilježeno 1300 dolazaka i
3800 noćenja. Prosječna duljina boravka je gotovo 3 dana. U tome prevladavaju
domaći gosti, kojih je za 200 više od stranih, a koji su ostvarili 100 noćenja više od
domaćih gostiju (Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku, 2006.-2015.).

Postoje mnogi različiti pružatelji usluga na odredištu. U Petrinji su to Izletište
Korablja Tišinić, Capriccia centar, Mlinski kamen, Saša Vučinić - kuća za odmor,
OPG Belošević - vinski podrum, Restoran Štuka, Gostionica Mis - Restoran Barun,
Bistro Bjekić, Bistro Pizzeria Ema, Pablos Pizzeria, Fast Food „Lili“, Rr Baš Dobro,
City Kebap, Kušaona vina Kupinov, OPG Dvorneković, Kolači Sunce, Apartman
P. Zorič, L. Gošek: Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja
61

„Centar“, Marinko Švarc - kuća za odmor, Tihomir Kovačević - apartman,
Apartman Danijel Jagić, Meandar - sobe i apartmani, Nevenka Rajković - kuća za
odmor, Hrvoje Petković – sobe i apartmani, Damir Vadlja – sobe i studio apartmani,
Štefica Obad – kuća za odmor, Vladimir Panežić – apartman, Stari Krovovi – sobe,
Mesna industrija Gavrilović, Lončarstvo Matej Stanešić, Lončarstvo Val, Domaća
radinost Kata Šešerin, Domaća radinost Ruža Ratkić, Domaća radinost Dragutin
Cotić, veći broj KUD-ova, OPG Pčelarstvo Priljeva, OPG Marijana Radošević,
Udruga vinogradara i voćara Petrinjskog Vinogorja, Vinarija Marinčić, Vinotočje
OPG Belošević, Zelena kuća, OPG Štefica Trsoglavec, OPG Majčina Dušica, OPG
Dvorneković, Lavanda Ivanović, OPG Svjetlana Križanović, Aronija OPG
Marčinko, OPG Lavander. Uz sve navedene ponuđače, pripremljeno je niz kulturnih
i tematskih ruta te brojna događanja tijekom cijele godine od kojih su
neprepoznatljiviji FLIK (festival lončarstva), događanja uz blagdan sv. Lovre i
Advent (Turistička zajednica Grada Petrinje, b. d.).

Bogata je ponuda i u Sisku. Glavni su nositelji Info centar industrijske baštine -
Holandska kuća, Gradski muzej Sisak, Tvrđava Stari dvorac, Izložba Domovinskog
rata - Barutana, Siscia in situ, Gradska galerija Striegl, Fotogalerija Siscia Obscura,
Etno zbirka obitelji Sučić, Narodna knjižnica i čitaonica Vlado Gotovac, Galerija
Sveti Kvirin, MK atelier, Art centar Rupčić, Restoran Cocktail, Buffet La Bomba,
Restoran Hotel Panonija, Restoran Trattoria, Buffet Marin, Hotel Panonija, Tradicija
Čigoč, Pansion Tišina, Apartman Master i dr. Destinacija raspolaže brojnim
ugostiteljskim i smještajnim objektima (Turistička zajednica Grada Sisak, b.d.). U
blizini se nalazi ulaz u zaštićeni park prirode Lonjsko polje (slika 12) gdje se može
pješice, biciklom, kanuom, skelom ili brodom promatrati stoku koja slobodno pase
na velikim pašnjacima, mnogo roda te ostalih divljih životinja.

U destinaciji se turističke zajednice povezuju s turističkim agencijama iz Zagreba koje
potom ondje organiziraju aranžmane. Tijekom raznih događanja povezuju se i s
Hrvatskim željeznicama u vidu popusta na kartu pri kupnji ulaznice za događanje.

Glavni izvor promocije destinacije su web-stranice koje ima svaka pojedina turistička
zajednica te društvene mreže na kojima su one prisutne i vrlo aktivne. Koriste se
lokalnim novinama, a uključeni su i u promociju nacionalne turističke organizacije.
Turistička zajednica Sisačko-moslavačke županije ima svoju web-stranicu na
poveznici https://turizam-smz.hr/. Na ovoj stranici nalazimo informacije o
destinacijama, smještaju, događanjima, atrakcijama i novostima. Stranica također ima
62
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

poveznicu na društvene mreže Facebook (https://m.facebook.com/Turisti%C4%8
Dka-zajednica-SM%C5%BD-521994504493728/) i Instagram (https://www.insta
gram.com/smz_turizam/), gdje se promovira destinacija (Turistička zajednica
Sisačko-moslavačke županije, b.d.).

Slika 12: Zaštićeni park prirode Lonjsko polje
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.

Turistička zajednica Grada Siska ima svoju web-stranicu na poveznici https://tzg-
sisak.hr/, gdje  možemo dobiti informacije o tome što vrijedi vidjeti, što raditi, gdje
jesti, gdje se smjestiti i koja događanja posjetiti. Na stranici nalazimo i poveznice na
njihove
stranice
na
društvenim
mrežama
i
to
Facebook
(https://www.facebook.com/sisakturist/), Instagram (https://www.instagram.com
/visitsisak/?hl=hr), Twitter (https://twitter.com/TzgSiska) i Youtube (https://
www.youtube.com/user/TZSisak/featured) (Turistička zajednica Grada Siska, b.
d.).

Turistička
zajednica
Grada
Petrinje
ima
svoju
web-stranicu
(https://petrinjaturizam.hr/). Na njoj možemo pronaći osnovne podatke o gradu i
njegovoj povijesti, smještaju, znamenitostima, događanjima i dr. Moguća je i
virtualna šetnja gradom, gdje možemo vidjeti sliku grada prije potresa. Na web-
stranici nalazimo i poveznice na društvene mreže koje koriste za svoju promociju, a
P. Zorič, L. Gošek: Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja
63

to su Facebook (https://www.facebook.com/TZGradaPetrinje/), Instagram
(https://www.instagram.com/visitpetrinja/),
YouTube
(https://www.youtube
.com/channel/UCToguB5LGDHuqS8Lxb_9IWg) i Pinterest (https://www.pinte
rest.com/visitpetrinja/) (Turistička zajednica Grada Petrinje, b. d.).

Povezanost destinacije Sisak / Petrinja s državnom turističkom organizacijom ogleda
se u prijavama na njihove natječaje, sudjelovanju u raznim projektima, podnošenju
godišnjih planova rada i financiranja te odgovarajućih izvješća, sukladno zakonu.
Turistička zajednica Županije zakonski je obvezna koordinirati rad turističkih
zajednica pojedinih destinacija koje su u sastavu županije. Imaju najmanje 4 sastanka
godišnje. Na dnevnoj bazi surađuju putem telefona i online alata kao što su Zoom i
e-mail. Putem potonjeg šalju im se obavijesti koje se odnose na prikupljanje podataka
iz njihovog područja. Zajedno pripremaju promotivne kampanje, razne projekte i
zajedničke proizvode destinacije. Pojedine turističke zajednice zakonski su obvezne
svoje planove rada i financiranja te odgovarajuća izvješća slati županijskoj turističkoj
zajednici na suglasnost (I. Pađen Đurić, osobna komunikacija, 28.11.2021.).

S putničkim agencijama surađuju uglavnom u slučaju organiziranja edukativnih
putovanja u destinaciji. Uvijek pozivaju agencije iz cijele zemlje na sudjelovanje, ali
najviše surađuju sa zagrebačkim jer je to obližnja destinacija. Imaju dosta turističkih
agencija u županiji, ali niti jedna nije isključivo receptivna, što je veliki problem kojeg
je destinacija svjesna (I. Pađen Đurić, osobna komunikacija, 28.11.2021.).

5.3
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja

U nastavku smo analizirali održivo poslovanje destinacije kroz četiri stupa održivosti:
ekonomski, ekološki, socio-kulturni i klimatski stup.

Ekonomski stup

Utvrdili smo da unatoč činjenici da destinacija posjetiteljima nudi brojne aktivnosti i
iskustva, njih je teško prodati. Privatni vlasnici atrakcija to čine sami, atrakcije i
doživljaji koji su u vlasništvu općine ili turističke zajednice ne mogu se plasirati na
tržište jer vlasnici nemaju dozvolu za stavljanje u promet – oni su neprofitna
organizacija. Stoga bi bilo potrebno osnovati turističku agenciju koja bi bila
usmjerena isključivo na goste koji dolaze u destinaciju.

64
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Ekološki stup

Utvrdili smo da poštuju prirodni okoliš na odredištu. Održivost se vidi i u izgradnji
drvenih brodova i mobilnih kućica u centru Capriccia od ostataka kutija za streljivo.
Na odredištu se nalazi i zaštićeni park prirode Lonjsko polje. Ipak, mišljenja smo da
ponuđači i organizacije na destinaciji ne pridaju previše pažnje održivom poslovanju,
zbog čega smatramo da bi ih o tome bilo potrebno educirati.

Društveno - kulturni stup

Doznajemo da destinacija nastoji očuvati kulturnu baštinu (obnova Holandske kuće,
očuvanje keramike, obnova Petrinje prema starim planovima i dr.). S ciljem očuvanja
baštine krenuli su s organizacijom Dana lončarstva i Festivala piva. Područje je
također uključeno u projekt Dani hrvatske kulturne baštine. U okolici se odvijaju
razna kulturna i društvena događanja poput Lovrenčeva, Adventa u Petrinji,
Kestenijade i dr. U Sisku organiziraju oslikavanje zgrada muralima koji su prava
atrakcija za mještane i posjetitelje. Kroz odredište postoje i razne biciklističke i
pješačke staze. Tijekom raznih događanja dostupan je besplatan javni prijevoz do
odredišta. Na destinaciji se nastoje brinuti o lokalnom stanovništvu te ga uključiti u
razne aktivnosti. Tako su dobili priliku učiti lončarstvo u Lončarstvu Val, a rad je
moguć i u tvornici Gavrilović u Petrinji. Osim toga, nastoje uključiti i lokalne
ponuđače, poput proizvođača piva i tvrtki za iznajmljivanje bicikala.

Klimatski stup

Na destinaciji smo zaključili da je klimatski stup održivosti dobio najmanje pažnje.
Iako destinacija pokušava promicati meku mobilnost i time smanjiti emisiju CO₂
biciklističkim i pješačkim stazama te popustima na vlakove tijekom događanja,
potrebno je učiniti više na ovom području. Kako bismo unaprijedili klimatski stup
održivosti, predlažemo uvođenje pješačke zone u središta obaju gradova – Siska i
Petrinje, te na taj način smanjiti emisiju CO₂. Također treba unaprijediti linije javnog
prijevoza putnika kako bi bio što korisniji ljudima koji bi posljedično radije birali
javni prijevoz nego prijevoz osobnim automobilom.

P. Zorič, L. Gošek: Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja
65

5.4
Analiza SWOT

U nastavku smo napravili SWOT analizu destinacije (tablica 12.), gdje smo istaknuli
njezine prednosti, slabosti, prilike i prijetnje.

Tablica 12: Analiza SWOT integralnog turističkog produkta Sisak i Petrinja

SNAGE
SLABOSTI
−
Prirodni okoliš (očuvane prirodne karakteristike,
zaštićena područja, parkovi, rijeke, šume, vinogradi).
−
Povezanost lokalne zajednice i lokalnih ponuđača.
−
Bogata kulturna baština (murali, industrijska baština
i dr.).
−
Lokalna gastronomija.
−
Raznolika turistička ponuda (biciklističke, pješačke i
vinske staze, turistička gospodarstva, kulturna
ponuda, sport...).
−
Bogata povijest (Rimljani, Turci, Ilirske pokrajine,
svjetski ratovi, neovisnost...).
−
Manifestacije (Festival piva, Dani lončarstva,
Re:think Sisak, Advent u Petrinji).
−
Prepoznatljivost zbog potresa (novi suvenir stucka s
pukotinom).
−
Gostoprimstvo i svijest lokalnog stanovništva
(ponos svojom kulturom).
−
Pristupačnost
(blizina
Zagreba,
autoceste,
željezničkog kolodvora, jeftiniji prijevoz - bez
cestarina, popusti za javni prijevoz za vrijeme
događanja).
−
Počeci obnove infrastrukture.
−
Uništena javna infrastruktura (nedostatak sredstava
za obnovu, loša signalizacija s putokazima prema
pojedinim pružateljima).
−
Nedostatak smještaja.
−
Nemogućnost obnove zbog zaštićenih objekata.
−
Iseljavanje stanovništva.
−
Niži životni standard.
−
Nemogućnost prodaje proizvoda putem turističke
zajednice jer nema turističke agencije.
−
Nema vođenja kao turističkog proizvoda
−
Niska svijest o održivosti.
−
Nedostatak zajedničke niti u većini turističke ponude
(murali, industrijska baština, pojedini ponuđači...).
−
Velike razlike u kvaliteti pružatelja usluga.
−
Nedovoljna promocija.
−
Neiskorišteni turistički potencijali.
−
Nedostatak vizije destinacije.
−
Sezonalnost.
PRILIKE
PRIJETNJE
−
Poštovanje zakona Republike HR koji dopuštaju
putničkim agencijama prodaju i stavljanje u promet
turističke proizvode.
−
Veća potražnja za destinacijom i veća vidljivost.
−
Mogućnosti održivog razvoja destinacije.
−
EU natječaji za dobivanje financijskih sredstava.
−
Slijediti primjere dobre prakse strateškog upravljanja
destinacijom.
−
Prepoznatljivost destinacije nakon potresa.
−
Mogućnost ishođenja ekoloških oznaka  za
pružatelje.
−
Mogućnost uvođenja zelene sheme u hrvatski
turizam.
−
Velika važnost online promocije.
−
Povećanje važnosti zaštite prirode i kulture
(UNESCO, Natura 2000).
−
Zamjena kune za euro.
−
Ulazak Hrvatske u Schengen.
−
Progresivni razvoj raznih oblika gospodarstva
(poboljšanje uvjeta rada, povećanje broja radnih
mjesta, poticanje povratka ljudi).
−
Velika potražnja i interes za nove događaje.
−
Novi turistički trendovi (npr. mračni turizam,
pričanje priča).
−
Dugoročna obnova infrastrukture.
−
Nedostatak financijskih sredstava za poslovanje
destinacije i turističkih ponuđača (nepouzdani
financijeri,  gubitak prihoda zbog pandemije i manje
posjeta).
−
Zatvaranje zemlje zbog COVID-a.
−
Sigurnosne prijetnje na odredištu (zdravstvena kriza,
ekonomska kriza, energetska kriza, ekonomska kriza,
prirodne katastrofe,
rat,
terorizam, kriminal,
migranti...).
−
Turistička strategija države Hrvatske većinom je
usmjerena na primorski dio zemlje, a zanemaruje
njezin središnji dio.
−
Novi turistički trendovi (poput virtualnog turizma)
koji ne potiču posjećivanje stvarne destinacije.
−
Iseljavanje, a s time i nedostatak turističkog kadra.
−
Nezainteresiranost lokalnog stanovništva za turizam.
−
Klimatske promjene, zanemarivanje i onečišćenje
okoliša.
−
Asimilacija drugih kultura i posljedično  gubitak
autohtonih tradicija.
−
Masovni turizam, koji dovodi do  prekoračenja
nosivosti destinacije.
−
Natjecanje (druge poznatije hrvatske regije, susjedne
zemlje).
−
Nezainteresiranost turista za posjet destinaciji.
66
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

5.5
Vizija

Na temelju analize destinacije i SWOT analize sastavili smo viziju destinacije Sisak i
Petrinja do 2030. godine:

Do 2030. godine destinacija Sisak i Petrinja posjetiteljima će nuditi autentična iskustva u urbanim
i ruralnim sredinama tijekom cijele godine, omogućiti stanovnicima razvoj inovativnih poslovnih
ideja te poticati suradnju turističkih aktera u destinaciji i šire.

Vizijom smo htjeli obuhvatiti sva tri predstavnika turizma, koji oblikuju ili suoblikuju
turističku ponudu. U to smo uključili posjetitelje koje želimo privući u destinaciju
tijekom cijele godine raznim zabavnim i autentičnim iskustvima koja će izraziti
kulturu destinacije. Prije svega vidimo potrebu za proizvodima koji bi privukli
posjetitelje u destinaciju i izvan sezone. Uključeno je i lokalno stanovništvo jer ono
predstavlja odredište, njegove običaje i kulturu. Lokalno stanovništvo svojim
znanjem ima priliku kreirati jedinstvene proizvode i usluge koje predstavljaju njegov
svakodnevni život. Uključili smo i turističke organizacije koje su važne za upravljanje
samom destinacijom i promicanje tamošnjih turističkih aktivnosti.

5.6
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: DESEZONALIZACIJA TURIZMA

Analizom destinacije i terenskim radom utvrdili smo da je turizam Siska i Petrinje
jako vezan uz sezonu. Najviše posjeta ostvaruje se u ljetnim mjesecima, posebice u
kolovozu, kada se u Petrinji slavi i Lovrenčevo. Iz tog smo razloga u viziji definirali
da destinacija treba težiti stvaranju cjelogodišnje turističke ponude koja će privući
goste i izvan sezone. U tu svrhu kreirali smo prvi prioritet koji je usmjeren na
desezonalizaciju turizma – ravnomjeran raspored turističkih aktivnosti tijekom cijele
godine.

Mjera 1: kreiranje novih inovativnih turističkih proizvoda

Kao mjere za realizaciju prioriteta predlažemo kreiranje novih inovativnih turističkih
proizvoda koji će privlačiti goste u destinaciju tijekom cijele godine, što će se
očitovati kroz povećanje ponude usluga i događanja te povećanje broja gostiju koji
bi tu proveli više noći.
P. Zorič, L. Gošek: Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja
67

Mjera 2: financijska potpora ili poticaji za razvoj kreativnih ideja

Također predlažemo financijsku potporu ili poticaje za razvoj ovakvih kreativnih
ideja koje bi rezultirale većim brojem zahtjeva za potporu, novim proizvodima i bile
vidljive u iznosu utrošenih sredstava.

Mjera 3: promocija proizvoda putem društvenih mreža

Također, smatramo da je za desezonalizaciju potrebna bolja promocija proizvoda
putem društvenih mreža poput Instagrama i Facebooka. Uspješnost promocije tako
bi bila vidljiva iz broja lajkova na objavama, broja tjednih objava i broja pratitelja
profila na društvenim mrežama destinacije.

PRIORITETNO
PODRUČJE
2:
PODIZANJE
SVIJESTI
DOMAĆIH
PODUZETNIKA O ODRŽIVOM RAZVOJU TURISTIČKE DJELATNOSTI

Drugi prioritet odnosi se na podizanje svijesti domaćih poduzetnika o održivom
razvoju turističke djelatnosti, budući da se premalo pažnje pridaje održivom
poslovanju turističkih usluga u destinaciji. U današnje vrijeme vrlo je važno da
turističke tvrtke i ponuđači budu svjesni svog utjecaja na okolinu i da taj utjecaj
nastoje učiniti što manjim, a ako ga i bude, neka bude samo pozitivan. Prvi korak
prema održivom razvoju destinacije svakako je podizanje svijesti turističkih aktera o
mogućnostima održivog razvoja.

Mjera 1: stjecanje oznaka zaštite okoliša

S ciljem realizacije ovog prioriteta predlažemo da se ponuđači u destinaciji potaknu
na stjecanje oznaka zaštite okoliša. Rezultati bi bili vidljivi iz broja novostečenih
oznaka zaštite okoliša, njihove raznolikosti i zadovoljstva gostiju održivom
ponudom odredišta.

Mjera 2: prijave na EU natječaje

Predlažemo da se destinacija i sami ponuđači prijave na EU natječaje za dobivanje
financijske potpore koja bi im pomogla u dobivanju oznaka zaštite okoliša, a ujedno
predstavljala izvor financijskih sredstava za realizaciju održivog razvoja njihovih
djelatnosti. Uspjeh mjere bio bi vidljiv u broju prijava na natječaje, iznosu dobivenih
68
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

sredstava te broju novih održivih proizvoda i događanja koji bi se financirali
sredstvima dobivenim iz EU fondova.

Mjera 3: edukacije i radionice za pružatelje usluga

Predlažemo da se na destinaciji organiziraju edukacije i radionice za pružatelje usluga,
gdje bi se oni upoznali s mogućnostima sufinanciranja održivog razvoja, spoznali
njihov utjecaj na okoliš te upoznali načine na koje mogu održivije poslovati.
Uspješnost radionica i edukacija bila bi vidljiva iz broja polaznika, njihovog
zadovoljstva edukacijama te novostečenog znanja.

PRIORITETNO
PODRUČJE
3:
POVEZIVANJE
TURISTIČKIH
ORGANIZACIJA UNUTAR I IZVAN DESTINACIJE

Prioritet 3 odnosi se na integraciju turističkih organizacija u destinaciji i izvan nje.
Smatramo da bi se destinacija trebala početi aktivnije povezivati s vanjskim, odnosno
stranim organizacijama, što bi povećalo dolazak turista.

Mjera 1: suradnja i nastup na međunarodnim sajmovima turizma

S tom svrhom predlažemo suradnju i nastup na međunarodnim sajmovima turizma,
gdje bismo se povezivali s inozemnim ponuđačima. Uspjeh bi bio vidljiv iz broja
posjećenih sajmova godišnje, broja ponuđača koji bi bili zainteresirani za
sudjelovanje na sajmovima te broja novih suradnji sa stranim organizacijama i
ponuđačima.

Mjera 2: godišnji sastanci turističkih organizacija u destinaciji

Predlažemo i godišnje sastanke turističkih organizacija u destinaciji, gdje bi one
koordinirale međusobnu suradnju i povezivanje sa stranim organizacijama.
Uspješnost ovih sastanaka bila bi vidljiva iz broja predstavnika organizacija koji bi
prisustvovali tim sastancima, broja novostvorenih suradnji između organizacija i
broja novih proizvoda koji bi bili rezultat suradnje između pružatelja.

P. Zorič, L. Gošek: Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja
69

Mjera 3: osnivanje turističke agencije za prodaju turističkih proizvoda

Kao krajnju mjeru predlažemo osnivanje turističke agencije za prodaju proizvoda,
čime bi se povećao priljev prihoda za destinaciju. Time bi se na jednom mjestu
okupili i svi turistički ponuđači koji bi zajedno krenuli u kreiranje turističkih
aranžmana, a uspjeh bi se očitovao i kroz rast potražnje.

5.7
Pokazatelji i praćenje

Za svaki od prioriteta predstavili smo i tri mjere koje predstavljaju akcije kojima
želimo ostvariti pojedini prioritet. Za svaku mjeru zapisali smo i indikatore kojima
namjeravamo pratiti razvoj mjera. Predstavljeni su u tablici 13.

Tablica 13: Pokazatelji i način praćenja za integralni turistički produkt Sisak i Petrinja

Prioritetno područje 1: DESEZONALIZACIJA TURIZMA
Mjera 1: kreiranje novih
inovativnih turističkih
proizvoda.
Pokazatelj 1: 2 nova proizvoda
godišnje.
Praćenje: Anketiranje
ponuđača početkom svake
godine, vođenje statistike
turističkog proizvoda.
Pokazatelj 2: 1 nova
manifestacija.
Praćenje: Izvješće sa zapisom
novih događaja na kraju svake
godine.
Pokazatelj 3: Povećanje broja
gostiju (dolasci i noćenja) za 15
%.
Praćenje: Brojanje dolazaka i
noćenja uz pomoć Državnog
zavoda za statistiku i
usporedba s aktualnim
podacima.
Mjera 2: financijska potpora
ili poticaji za razvoj kreativnih
ideja.

Pokazatelj 1: 1 novi zahtjev za
podršku svake godine.
Praćenje: Vođenje mjesečne
evidencije zaprimljenih i
odobrenih zahtjeva.
Pokazatelj 2: 10.000 € danih
sredstava godišnje.

Praćenje: Anketiranje
korisnika bespovratnih
sredstava uz svaku odobrenu
prijavu.
Pokazatelj 3: 2 nova proizvoda
godišnje.
Praćenje: Brojanje
posjeta/prodanih proizvoda i
izvješće o tome na kraju
godine.
Mjera 3: promocija proizvoda
putem društvenih mreža.
Pokazatelj 1: Broj lajkova na
društvenim mrežama poraste
za 5 % godišnje.
Praćenje: Vođenje statistike za
svaki pojedinačni post, izvješće
na kraju svakog mjeseca.
Pokazatelj 2: 2 posta tjedno.
Praćenje: Mjesečno vođenje
statistike.
Pokazatelj 3: Broj pratitelja
godišnje se poveća za 5 %.
Praćenje: Pregled i izvješće na
kraju svakog mjeseca.
70
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Prioritetno područje 2: PODIZANJE SVIJESTI DOMAĆIH PODUZETNIKA O
ODRŽIVOM RAZVOJU TURISTIČKE DJELATNOSTI
Mjera 1: stjecanje oznaka
zaštite okoliša.
Pokazatelj 1: Svake godine 1
ponuđač više s novostečenim
znakom zaštite okoliša.
Praćenje: Vođenje godišnje
evidencije.
Pokazatelj 2: 3 različita stečena
znaka zaštite okoliša u
razdoblju od 5 godina.
Praćenje: Vođenje godišnje
evidencije.

Pokazatelj 3: Zadovoljstvo
gostiju uz održivu ponudu
(barem 30 % više zadovoljnih
gostiju).
Praćenje: Anketa o
zadovoljstvu prije i nakon
dobivanja novog znaka zaštite
okoliša.
Mjera 2: prijave na EU
natječaje.

Pokazatelj 1: Svake godine
najmanje 2 prijave na natječaje.
Praćenje: Vođenje godišnje
evidencije.
Pokazatelj 2: Iznos stečenih
sredstava.
Praćenje: Vođenje godišnje
evidencije.
Pokazatelj 3: Najmanje 1 novi
proizvod/događaj financiran
sredstvima EU.
Praćenje: Vođenje godišnje
evidencije.
Mjera 3: edukacije i radionice
za pružatelje usluga.
Pokazatelj 1: Najmanje 5
polaznika na svakom
treningu/radionici.
Praćenje: Vođenje evidencije
za svaki trening ili radionicu.
Pokazatelj 2: Zadovoljstvo
sudionika.
Praćenje: Anketa među
polaznicima edukacije za
svaku edukaciju.
Pokazatelj 3: Stečeno znanje.
Praćenje: Test na odabranu
temu na kraju edukacije
Prioritetno područje 3: POVEZIVANJE TURISTIČKIH ORGANIZACIJA UNUTAR I
IZVAN DESTINACIJE
Mjera 1: suradnja i nastup na
međunarodnim sajmovima
turizma.
Pokazatelj 1: 2 posjećena sajma
svake godine.
Praćenje: Vođenje godišnje
evidencije.
Pokazatelj 2: Najmanje 3
ponuđača više od onih koji su
zainteresirani za sudjelovanje
na sajmovima godišnje.
Praćenje: Anketa među
pružateljima početkom
godine.
Pokazatelj 3: Svake godine 1
nova suradnja s inozemnim
organizacijama i ponuđačima.
Praćenje: Vođenje godišnje
evidencije.
Mjera 2: godišnji sastanci
turističkih organizacija u
destinaciji.

Pokazatelj 1: 3 nova
predstavnika organizacija na
sastancima svake godine.
Praćenje: Vođenje zapisnika za
svaku godišnju skupštinu.

Pokazatelj 2: Broj
novostvorenih suradnji između
organizacija, najmanje 1 nova
suradnja godišnje.
Praćenje: Anketa predstavnika
organizacija 1 mjesec nakon
godišnje skupštine.

Pokazatelj 3: Broj novih
proizvoda, kao rezultat
suradnje između dobavljača -
najmanje 1 proizvod godišnje.
Praćenje: Anketa dobavljača i
brojanje novih proizvoda na
kraju svake godine.

P. Zorič, L. Gošek: Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja
71

Prioritetno područje 3: POVEZIVANJE TURISTIČKIH ORGANIZACIJA UNUTAR I
IZVAN DESTINACIJE
Mjera 3: osnivanje turističke
agencije za prodaju turističkih
proizvoda.
Pokazatelj 1: Povećan priljev
prihoda za 5 % godišnje.
Praćenje: Vođenje statistike na
godišnjoj razini.
Pokazatelj 2: Svake godine
dostupna su još 2 turistička
paketa više za kupnju.
Praćenje: Brojanje novih
aranžmana na godišnjoj razini.
Pokazatelj 3: Međugodišnji
porast broja upita za 6 %.
Praćenje: Vođenje statistike.

5.8
Primjer trodnevnoga integralnog turističkog produkta

U nastavku predstavljamo konceptualni trodnevni turistički proizvod koji smo
osmislili na temelju analize destinacije, terenskog obilaska i SWOT analize. Našim
proizvodom željeli smo naglasiti integraciju različitih ponuđača u zajednički
proizvod. Održivost je također bila bitan element, koristili smo meku mobilnost;
javni putnički prijevoz, biciklizam i organizirani grupni prijevoz, te na taj način htjeli
pomoći u podizanju svijesti o zaštiti okoliša i smanjenju zagađenja klime. Uključili
smo lokalne ponuđače, kulturu, gastronomiju te tako pomogli očuvanju kulturne
baštine i pridonijeli lokalnom gospodarstvu.

Program je primjeren grupi do 8 odraslih osoba ili manje, može uključiti i djecu.
Također, aranžman nije vezan ni za jedno godišnje doba, moguće ga je realizirati u
svim godišnjim dobima, tijekom tjedna i vikendom, čime smo željeli postići
desezonalizaciju (analizom destinacije uočili smo da je posjećenost vrlo visoka u
ljetnoj sezoni, a želimo da se to proširi kroz cijelu godinu). Ipak, preporučujemo da
se program provodi u proljeće i jesen.

Program (tablica 14.) uključuje boravak u Hotelu Panonija*** uz dvodnevni
polupansion, prijevoz i vodstvo vodiča koji je uvijek prisutan i na raspolaganju
gostima. Uključeni su svi razgledi, ulaznice i vođenja prema programu te 3 ručka
domaće kuhinje. Lokacije su prikazane na slici 13.

72
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Tablica 14: Vremenski okvir turističkog programa

DAN
LOKACIJA
AKTIVNOSTI
 1. dan
SISAK
11.00
Željeznički kolodvor Sisak
U Sisak se dolazi javnim prijevozom, jer
težimo održivosti, čiji je dio i meka
mobilnost. Na željezničkom kolodvoru
goste dočekuje vozač kombija koji je
ujedno i vodič naših gostiju. Slijedi vožnja
do Holandske kuće.
11.15
Holandska kuća
Već tijekom vožnje vodič ukratko
predstavlja grad i Holandsku kuću u koju
idu. Po dolasku ih dočekuje vodič iz
muzeja, a slijedi vodstvo po izložbi.
12.30
Restauracija Stari grad
Nakon obilaska vodič vodi goste na ručak
u restoran Stari grad, koji se nalazi na ušću
rijeke Save i Kupe uz tvrđavu Stari grad.
Restoran je u obiteljskom vlasništvu više
od 20 godina. Ovdje će gosti uživati u
kulinarskom užitku uz jelovnik od 4
slijeda uz prigodno vino.
Meni:
Hladno predjelo: hladni narezak s
kobasicom, pršutom, sirom i namazom.
Toplo predjelo: lovačka juha.
Glavno jelo: pečenica, pire krumpir,
miješana salata.
Desert: domaći štrukli.
14.00
Grad Sisak
Nakon ručka slijedi razgled grada uz
pratnju vodiča na biciklima koje gosti
mogu posuditi uz potrebnu opremu.
Fokus
obilaska
je
na
muralima,
industrijskoj baštini i povijesti. U sklopu
industrijske baštine organizira se i
degustacija piva u Pivovari Hrvačić.
18.00
Hotel Panonija
Vožnja kombijem do smještaja, večera.
20.00

Slobodno vrijeme i noćni odmor.
2. dan
PETRINJA
9.00
Hotel Panonija
Nakon doručka polazak kombijem prema
Petrinji.
9.45
središte Petrinje
Vođeno pješačenje po gradu s lokalnim
vodičem, s naglaskom na povijest mjesta i
posljedice potresa.
11.00
Lončarstvo Val
Prezentacija Lončarstva Val, obilazak
radionice uz stručno vodstvo, zatim se
gosti okušaju u lončarstvu pod vodstvom
lokalnog keramičara.
13.30
Korablja Tišinić
Ručak i šetnja među životinjama, vodič
predstavlja priču obitelji. Ručak će biti u
obliku menija od 5 sljedova s domaćim
specijalitetima uz vino.
Meni:
P. Zorič, L. Gošek: Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja
73

DAN
LOKACIJA
AKTIVNOSTI
Hladno predjelo: pladanj domaćeg suhog
sira.
Toplo predjelo: žganci preliveni vrhnjem.
Juha: korablja juha.
Glavno jelo: sajamska kotlovina.
Desert: štrudla od višnje.
15.30
Capricia centar
Paintball i druge zabavne igre.
18.30
Hotel Panonija
Vožnja do smještaja, večera.
20.00

Slobodno vrijeme i noćni odmor.
3. dan
LONJSKO POLJE
9.00
Hotel Panonija
Nakon doručka vožnja prema Lonjskom
polju.
10.00
Lonjsko polje
Šetnja uz vođeno razgledavanje prirodne
atrakcije.
13.00
Na Vr' Brda
Povratak u Sisak, ručak u restoranu Na Vr'
Brda s menijem od 3 slijeda.
Meni:
Juha: krem juha od bundeve.
Glavno jelo: punjena pljeskavica s
krumpirom na domaći način.
Desert: slatka pita od bundeve.
14.30
Sisak
Vožnja do brodske luke te razgledavanje
grada brodom u pratnji vodiča.
16.00
Željeznički kolodvor Sisak
Vožnja
do
željezničkog
kolodvora,
ispraćaj gostiju s vodičem te polazak
turista kući vlakom.

Slika 13: Lokacije posjeta
Izvor: Google maps, 2022.

74
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

5.9
Sažetak

U sklopu zadatka pripremili smo analizu destinacije Sisak i Petrinja kroz obilazak i
prezentaciju destinacije te vlastito istraživanje. Utvrdili smo da destinacija ima velik
turistički potencijal jer je bogata kulturnom i prirodnom baštinom. Problem
prvenstveno vidimo u nedostatku smještajnih kapaciteta i receptivnih turističkih
agencija koje bi omogućile prodaju proizvoda pripremljenih u turističkim
zajednicama. Primijetili smo da je turistička posjeta izrazito sezonska jer je najviše
gostiju u ljetnoj sezoni i za vrijeme događanja. Turističke organizacije međusobno se
povezuju, ali postoji nedostatak veće povezanosti između tih organizacija i
pojedinačnih ponuđača koji se nalaze u destinaciji, kao i između samih ponuđača.
Promocija je dobra, sve turističke zajednice prisutne su i vrlo aktivne na društvenim
mrežama koje su trenutno najbolji način promocije.

Što se tiče održivosti, utvrdili smo da destinacija nastoji očuvati svoju baštinu, urediti
biciklističke i pješačke staze te obnoviti javnu infrastrukturu. Vjerujemo da možemo
učiniti više za očuvanje okoliša i klime.

Na temelju analize kreirali smo novu viziju destinacije do 2030. godine koju smo
pojačali s trima prioritetima: desezonalizacija turizma, svijest o održivom razvoju u
turizmu te povezivanje turističkih organizacija i ponuđača na destinaciji. Predložili
smo 3 mjere za svaki prioritet i potkrijepili ih indikatorima i praćenjem.

Kao glavno postignuće ističemo novi turistički proizvod koji smo osmislili u skladu
s novom vizijom destinacije. Riječ je o trodnevnom turističkom programu za grupu
do 8 osoba, koji  koristi mekoj mobilnosti, uključuje isključivo vođene ture, lokalne
ponuđače i gastronomiju, a temelji se na kulturnoj i prirodnoj baštini destinacije.
Program nije vezan uz ljetnu sezonu ili događanja, već želimo produžiti sezonu na
dulje razdoblje ili čak na cijelu godinu.
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 6
Industrijska baština Siska

CARMELA GONZÁLEZ, CRISTINA MIGUÉNS, JOAQUÍN PÉREZ

Industrijska baština od prije nekoliko desetljeća dobiva veliku važnost i svijest.
Krajolici i stilovi života izmijenjeni su nakon industrijske revolucije i ova disciplina
industrijske arheologije slavi artefakte radnog mjesta. Ova vrsta baštine ne uključuje
samo tvornice i mlinove, već i društvena i inženjerska dostignuća poput rudnika,
kanala, mostova i akvadukta (Falser 2001.).

Obilasci industrijske baštine uključuju se u industrijski turizam. Sam pojam
industrijskog turizma može se definirati kao oblik turizma koji se bavi posjetom
radnim ili zapuštenim objektima s ciljem razgledavanja proizvoda, usluga, procesa
kroz koje to dvoje nastaje, ljudi koji su uključeni u taj proces i baštine koja je ostala
po prestanku aktivne proizvodnje. Ako se fokusiramo na turizam industrijske
baštine, to se odnosi na posjet zgradama i postrojenjima napuštenih industrijskih
pogona, a svrha posjeta je upoznavanje s prošlim industrijskim znanjima. Na taj se
način približavamo kulturi i identitetu lokalne sredine napuštene industrije
(Pavlakovič i Jereb, 2020).

76
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

29. prosinca 2020. potres jačine 6,4 Mw pogodio je područje Sisačko-moslavačke
županije (Hrvatska). Prije ovoga dogodila su se tri potresa, a nakon toga nekoliko
replika. Potres se osjetio i u drugim zemljama poput Slovenije, Italije, Austrije i
Mađarske. Najviše je stradao grad Petrinja, a grad Sisak, 20 km udaljen od epicentra,
pretrpio je nekoliko šteta.

Za ovaj rad, koristeći grad Sisak kao fokus istraživanja i razvoja nakon katastrofe,
obavljen je terenski izlet na odredište u svrhu upoznavanja ovog mjesta i, konkretno,
njegove industrijske baštine. Na temelju podataka dobivenih obilaskom terena i
gradskog muzeja izvršena je izrada znanstvenih radova te planova i karata. Glavna
zadaća ovog rada je planiranje obnove stare pivovare kao polazišta za turistički razvoj
mjesta.

6.1
Analiza stanja

Sisak je industrijski grad u Hrvatskoj smješten u središtu zemlje, u Sisačko-
moslavačkoj županiji. Sisak ima najveću riječnu luku u Hrvatskoj, na prostoru
između Kupe, Save i Odre. Gospodarstvo grada od sredine 19. stoljeća temelji se na
industriji. Industrijska baština ne obuhvaća samo industrijske objekte, već uključuje
i industrijski krajolik, radnike, stanove, strojeve i dr. Sagledamo li povijesni razvoj
grada Siska iz današnjeg kuta, Grad je zahvaljujući svojoj  industriji tijekom dužeg
razdoblja svog postojanja bio važno gospodarsko središte.

Kao što je već spomenuto, grad Sisak poznat je po industriji. Početak sisačke
industrije seže u drugu polovicu 19. stoljeća. 1855. godine otvorena je pivovara na
obali rijeke Kupe. Nakon toga u gradu su počele nicati pilane, koristeći se
materijalom koji je bio dostupan u samom gradu ili okolici. Osim industrijskih, grad
je imao i nekoliko drugih objekata vezanih uz industrijsku baštinu.

Sisak ima brojne turističke atrakcije, među kojima izdvajamo Dane industrijske
baštine. Gradski muzej Siska organizira manifestaciju s izložbama, predavanjima,
obilascima i radionicama kojima se predstavlja baština grada (slika 14). Druga mjesta
interesa koja se odnose na industrijsku baštinu su:

−
Mali Kaptol: Najstarija građevina grada nastala u 18. stoljeću. Bio je to
smještaj za lađare, a danas je jazz klub, restoran i Turistički ured.
C. González, C. Miguéns, J. Pérez: Industrijska baština Siska
77

−
Šetnica Slave Striegla: Šetnica grada, smještena na obali rijeke. U 18. stoljeću
bila je gradska luka.
−
Parna Dizalica Granik: Bila je vrlo važna za prijevoz robe od rijeke do
vlakova. Dizalica je radila do kraja Drugog svjetskog rata. Od 1977. godine
krasi grad.
−
Stari most: Najstariji sisački most, građen od 1925. godine na istom mjestu
gdje je bio sagrađen stari most 1862. godine.

Slika 14: Prezentacija industrijskih ruta u muzeju
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.

6.2
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja

Temeljni su stupovi održivog turizma ekonomski, društveni i ekološki. Što se Siska
tiče, a posebno aktualnog problema s potresom, bit će potrebno više investicija od
drugih destinacija za promicanje održivog turizma, jer će se u svim aspektima krenuti
gotovo od nule.

Ekonomski gledano, poduzeća će morati poštovati okoliš i ne ga narušavati,
stvarajući tako dobar odnos proizvodnje i okoliša. Dobar način održivosti je
oporaviti  i obnoviti "napuštenu" baštinu, gradeći muzeje, barove i restorane, hotele,
turističke urede...

78
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Kako bismo promovirali uspjeh našeg održivog projekta, moramo, kao što je gore
spomenuto, čuvati okoliš, koji je temeljni stup. Moramo sačuvati prirodne resurse, a
poštujući ih možemo ih iskoristiti u turističkim projektima.

Socijalni je aspekt temeljan jer bez članova zajednice nema ničega. Svaki posjetitelj
mora poštovati kulturu i ljude tog kraja, jer bez poštovanja njih neće biti održivog
turizma.

6.3
Analiza SWOT

U tablici 15. prikazujemo SWOT analizu. Obradit će se prednosti i nedostaci
turističke ponude industrijske baštine te mogućnosti i prijetnje koje dolaze iz
okruženja.

Tablica 15: Analiza SWOT OPG Lonjski dvori

SNAGE
SLABOSTI
•
Bogata kulturna i industrijska baština.
•
Gradske lokacije gdje se može razvijati
industrijski turizam.
•
Složna zajednica.
•
Spremnost na suradnju u poboljšanju grada
kako se bi moglo ići naprijed.
−
Potres i uništene zgrade.
−
Propast industrije.
−
Mladi nisu upoznati s industrijskom
baštinom.
PRILIKE
PRIJETNJE
−
Rastući trend turizma koji podrazumijeva
interes uz prikaz nekadašnje i sadašnje
industrije.
−
Blizina Zagreba kao emisijskog središta.
−
Blizina drugih većih gradova.
−
Pridobivanje sredstava za revitalizaciju
područja.
−
Zatvaranje tvornica.
−
Zaboravljanje industrijske tradicije (nema
starih zaposlenika).
−
Neuređena infrastruktura.
−
Iseljavanje stanovništva.

6.4
Vizija

Grad Sisak ima povijest dužu od 2500 godina. Nalazi se na ušću triju rijeka koje su
ga učinile vrlo važnim raskrižjem putova. Vizija budućnosti grada mora biti globalno
orijentirana, kako bi bio od koristi stanovnicima, postao dobra turistička destinacija,
privlačio talente i bio privlačan novim stanovnicima. Sve je to veliki izazov za razvoj
grada koji uključuje cjelovitu viziju budućnosti. Plan koji uzima u obzir sve uključene
dionike omogućit će puno bolji i trajniji rezultat u budućnosti.

C. González, C. Miguéns, J. Pérez: Industrijska baština Siska
79

Održivi turizam jedan je od glavnih segmenata što ih treba razmotriti vezano za grad
koji je pretrpio deindustrijalizaciju i posljedice potresa. Rast se mora planirati, a
projekti moraju biti što je moguće više odmjereni kako bi se maksimalno iskoristili
ograničeni dostupni resursi.

Vizija je industrijske baštine u Sisku do 2030. godine oporaviti područja s najvećom vrijednošću
baštine (arhitekturne, kulturno-povijesne), ponovno uređenje ovih prostora s novom svrhom, od
privatnih do javnih inicijativa koje uključuju obrazovanje, socijalne usluge, inovacije, sport, turizam
itd. Potencijal za razvoj turizma na industrijskoj baštini vrlo je velik na ovom području jer je ono
predstavljalo jedan od pokretača jugoslavenskog gospodarstva u to vrijeme.

Prenamjena i ponovna uporaba prostora u skladu je s održivošću i omogućuje gradu
stvaranje novih vrsta rada i otvaranje prema novim tehnologijama. U tom smislu,
vizija bi trebala biti usmjerena na pružanje najbolje internetske veze, kao i osiguranje
pouzdanih dobavljača, kako bi se tvrtke koje se osnivaju na tom području mogle
natjecati na tehnološkoj razini. Ova će vizija stanovnicima i posjetiteljima omogućiti
dobru komunikaciju kako bi posjet i boravak bio ugodan.

Prednost je u turističkom smislu što je Sisak grad unutar Europske unije, što mu
omogućuje pristup fondovima regionalne pomoći, ali i financiranje i bolje rezultate
jer lakše privlači turiste iz Unije bez prevelikih problema u pristupu zemlji.

Vizija budućnosti mora biti usklađena s lokalnim stanovništvom, nudeći otvaranje
radnih mjesta i razvoj lokalnih proizvoda i rukotvorina. Ako destinaciju tretiramo
kao poduzeće i analiziramo dionike, veliku važnost dajemo našim dobavljačima koji
bi trebali biti što lokalniji, kao i traženju klijenata zainteresiranih za povijest, kulturu
i sve ono što destinaciju čini jedinstvenom, generirajući maksimalnu dodanu
vrijednost. U tom smislu izrada projekta kakav predlažemo omogućila bi razvoj
turizma u skladu s navedenim.

Glavna je ideja projekta osigurati višenamjenski prostor za ponudu svojih proizvoda
i usluga lokalnim craft pivovarama. Prostori koji su ostali ispod novog sisačkog
klizališta (slike 15 i 16), gdje je bila stara pivovara, opremali bi se kao višenamjenski
prostor u kojem bi se mogla održavati događanja, urediti muzej i napraviti prostor
(šank) pivovare. Na sljedećim slikama su fotografije stvarnog stanja i tlocrti budućeg
projekta, za koje smo upotrijebili Planner 5D (slike 17 i 18). Trenutno stanje prostora
je loše, fotografije su snimljene u tamnom modu jer prostor nema nikakvog svjetla,
80
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

ali je jako dobro za projekt jer se radi o vlažnom prostoru bez prirodnog svjetla, što
omogućuje bolje skladištenje piva.

Slika 15: Ledena dvorana Zibel Sisak
Izvor: Carmela González, Cristina Miguéns, Joaquín Pérez, 2022.

Slika 16: Prostori bivše pivovare.
Izvor: Carmela González, Cristina Miguéns, Joaquín Pérez, 2022.
C. González, C. Miguéns, J. Pérez: Industrijska baština Siska
81

Slika 17: Plan renovacije bivše pivovare – tloris
Izvor: vlastiti.

Slika 18: Plan renovacije bivše pivovare – 3D plan
Izvor: vlastiti.
82
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

6.5
Prioritetna područja i mjere

Prioriteti u ovom projektu temelje se na održivom turizmu i strateškom planu
usklađenom s gospodarskim i društvenim razvojem grada, bez stvaranja masovnog
turizma, ali dovoljnog da bude ekonomski održiv i profitabilan za dobavljače i sve
uključene. Projekt također uključuje održive zahtjeve za proizvodnjom piva, koja
mora biti obrtnička i smanjenih kapaciteta, bez industrijalizacije velikih razmjera.
Ovaj se projekt može podijeliti u tri glavne faze kako bi se konsolidirali brojevi
posjetitelja i njihov rast.

PRIORITETNO PODRUČJE 1: OBNOVA INDUSTRIJSKE BAŠTINE

Faza 1 sastoji se od potpune obnove prostora stare pivovare i vanjskog prostora
kako bi pristup bio što ugodniji. Budući da je podijeljen u 3 velike, različite dvorane,
one se mogu postaviti u stupnjevitom položaju i otvoriti prema potrebi. U ovoj fazi
glavni je cilj urediti pivnički barski prostor tipa pub koji bi se nalazio u prvoj hali s
desne strane. Za ostvarenje prioriteta postavljen je niz ciljeva potrebnih za njihovo
pravilno ispunjenje.

Mjera 1: Ishođenje potrebnih sredstava i dozvola za obnovu stare pivovare.
Mjera 2: Obnova vanjskog prostora, čineći ga dostupnijim javnosti.
Mjera 3: Postavljanje bara pivovare u prvoj hali.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: MUZEJ POVIJESTI CRAFT PIVA

U drugoj bi se fazi opremio muzejski restoran koji bi nudio lokalnu restoransku
uslugu i craft piva uključenih pivara. Valja napomenuti da na području Siska već
postoji nekoliko craft pivovara, doznaje Vlatko Čakširan iz Muzeja industrijske
baštine u Sisku. Za uspjeh projekta potrebna je velika suradnja s ovim pivovarama
kao i kontakt s drugim craft pivovarama diljem svijeta kako bi se stvorio muzej sa
sadržajem koji bi bio integriran u prostor restorana i puba kao dodana vrijednost
prostora, pružajući informacije o kulturi i povijesti pivarstva.

Mjera 1: Postavljanje restorana s ponudom lokalnih namirnica i craft piva.
Mjera 2: Sklapanje poslova s lokalnim dobavljačima hrane i lokalnim craft pivovarama
za njihove usluge i proizvode.
Mjera 3: Kontaktiranje craft pivara iz cijelog svijeta radi suradnje u muzeju i baru.
C. González, C. Miguéns, J. Pérez: Industrijska baština Siska
83

Mjera 4: Uređenje muzejskog prostora s lokalnom i svjetskom poviješću craft piva uz
suradnju svih dobavljača.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: SOCIJALNA INTEGRACIJA U GRAD

U konačnici bi se treća i najveća dvorana koristila kao koncertna, što bi omogućilo
više događanja i veću svijest o mjestu i destinaciji. Budući da je za organizaciju
događanja i njihovu uspješnost potrebno vrijeme, to je najveći i najvažniji cilj
projekta. Paralelno s tim, zajedno sa svim dobavljačima i partnerima, unaprijedit će
se i učiniti vidljivijim Sisački festival piva koji će povezivati aktivnosti diljem grada,
a ovim projektom u trećoj fazi ostvarit će se svi ciljevi zacrtani vizijom. Nudeći trajno
poboljšanje za Grad i stvarajući izravna radna mjesta nadopunjena neizravnim
poslovima koje bi otvorili dobavljači, postiglo bi se poboljšanje turističkog sektora
Grada.

Mjera 1: Postavljanje koncertnog prostora i kontaktiranje partnera za nastup lokalnih
i nacionalnih bendova kako bi se privukla publika.
Mjera 2: Na temelju festivala koji se već održava u pivovari, stvaranje većeg koji će
postati turistička atrakcija što se održava različitim aktivnostima diljem Grada, s
ovim mjestom kao glavnom točkom.
Mjera 3: Promoviranje pivovare, Grada i drugih znamenitosti područja na
društvenim mrežama (Instagram, Facebook, Twitter, TikTk i dr.).

6.6
Pokazatelji i praćenje

Jedan od najvažnijih segmenata razvoja novog turističkog proizvoda je mjerenje
zadovoljstva korisnika i postojanje pokazatelja koji verificiraju postizanje zadanih
ciljeva. U tablici 16. za svaku od mjera donosimo nekoliko indikatora, a ponuđeni su
i metodološki i vremenski okviri nadzora izvođenja svake pojedine mjere.

84
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Tablica 16: Pokazatelji i način praćenja turističke ponude pivarske industrijske baštine

Prioritetno područje 1: obnova industrijske baštine
Mjera 1: Ishođenje potrebnih
sredstava i dozvola za obnovu
stare pivovare.
Pokazatelj 1: Zadovoljstvo
kupaca – najmanje 80 %
posjetitelja mora biti
zadovoljno ukupnim
iskustvom i instalacijama.
Praćenje: Mjereno anketama
provedenim među
posjetiteljima nakon svakog
posjeta.
Mjera 2: Obnova vanjskog
prostora, čineći ga dostupnijim
javnosti.
Mjera 3: Postavljanje bara
pivovare u prvoj hali.
Prioritetno područje 2: muzej povijesti craft piva
Mjera 1: Postavljanje restorana
s lokalnom  ponudom i
ponudom craft piva.
Pokazatelj 1: najmanje 40.000
posjetitelja mora posjetiti
mjesto u razdoblju od 2
godine.
Praćenje: Mjereno statističkim
podacima koji se uzimaju
svakog mjeseca.
Mjera 2: Sklapanje poslova s
lokalnim dobavljačima hrane i
lokalnim craft pivovarama.
Pokazatelj 1: posao mora biti
sklopljen s najmanje 10
lokalnih dobavljača u
razdoblju od dvije godine.
Praćenje: Mjereno statističkim
podacima koji se uzimaju
svaka tri mjeseca.
Mjera 3: Kontaktiranje craft
pivara iz cijelog svijeta radi
suradnje u muzeju i baru.
Pokazatelj 1: potrebno je
sklopiti posao s najmanje 25
inozemnih dobavljača u
razdoblju od 5 godina.
Praćenje: Mjereno statističkim
podacima koji se uzimaju
svakih šest mjeseci.
Mjera 4: Uređenje muzejskog
prostora s lokalnom i
svjetskom poviješću craft piva
uz suradnju svih dobavljača.
Pokazatelj 1: 20.000
posjetitelja na godinu.
Praćenje: Mjereno statističkim
podacima koji se uzimaju
svakog mjeseca.
Prioritetno područje 3: socijalna integracija u grad
Mjera 1: Postavljanje
koncertnog prostora i
kontaktiranje partnera za
nastup lokalnih i nacionalnih
bendova kako bi se privukla
publika.
Pokazatelj 1: mora se održati
najmanje 8 koncerata za
postizanje ovog pokazatelja
(jedan petkom i jedan
subotom).
Praćenje: Mjereno statističkim
podacima koji se uzimaju
svakog mjeseca.
Mjera 2: Na temelju festivala
koji se već održava u pivovari,
stvaranje većeg koji će postati
turistička atrakcija koja se
održava različitim
aktivnostima diljem grada s
ovim mjestom kao glavnom
točkom.
Pokazatelj 1: mora se održati
najmanje 20 novih aktivnosti
u vremenskom rasponu od 4
godine.
Praćenje: Mjereno statističkim
podacima uzetim svake
godine.
Pokazatelj 2: više od 90.000
posjetitelja u vremenskom
rasponu od 5 godina.
Mjera 3: Promoviranje
pivovare, grada i drugih
znamenitosti područja na
društvenim mrežama
(Instagram, Facebook,
Twitter, TikTok i dr.).
Pokazatelj 1: najmanje 6000
lajkova na objavama i više od
300 000 pratitelja u
vremenskom rasponu od 3
godine.
Praćenje: Mjereno statističkim
podacima platforme svakog
mjeseca.

C. González, C. Miguéns, J. Pérez: Industrijska baština Siska
85

6.7
Sažetak

Ukratko, grad Sisak ima turistički potencijal prvog reda koji mu omogućuje
perspektivnu turističku budućnost. Predstavljeni projekt ima cilj doprinijeti
gospodarskom i društvenom razvoju grada i regije. Ovaj projekt predstavljen je kao
dio važne industrijske baštine grada koju vrijedi očuvati i unaprijediti.

Prednosti uključivanja ove vrste projekta s takvim lokalnim aspektom omogućuju
stvaranje održivog turizma koji cijeni lokalnu kulturu i lokalni proizvod. Ipak, ovakav
projekt može značiti i nekontrolirani razvoj turizma, s masovnim događanjima ili s
paralelnim privatnim projektima koji bi destinaciju pretvorili u prenapučen prostor.
Predloženom se projektu pristupa na globalan način s ciljem da dopre do svih
uključenih dionika i da bude pravi razvoj za grad, dobavljače, radnike i stanovnike
grada.

Ukratko, grad ima veliki turistički potencijal koji se može iskoristiti održivim
projektima što pozitivno utječu na teritorij. Mali se projekti spajaju u veći plan za
turizam i gospodarstvo kako bi u budućnosti bilo reda i kako ne bi dolazilo do
prenapučenosti. Najvažnije o čemu treba voditi računa u razvoju turizma u regiji je
da svaki projekt daje dodatnu vrijednost. Treba tražiti diferencijaciju i specijalizaciju
u svakom od sektora i projekata kako bi se bilo konkurentno opcijama koje nude
druge destinacije.

Održivost predloženog projekta temelji se uglavnom na ponovnoj upotrebi
postojećih povijesnih prostora i davanju nove namjene koja omogućuje povezivanje
povijesti s novim potrebama. To je, po našem mišljenju, cilj koji bi turizam trebao
imati u nadolazećim godinama, što će klijenti visoko cijeniti, posebice nakon
pandemije u kojoj se na prenapučenost ne gleda blagonaklono.

86
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 7
Projekt Murala Re:Think Sisak

KAJA ŠETINC

Umjetnost je krajnji izraz ljudske kreativnosti pod dubokim utjecajem filozofije i
kulture relevantnog povijesnog doba. Kvantitativna analiza umjetnosti ključna je za
bolje razumijevanje ljudske kulturne evolucije (Sigaki, Perc i Ribeiro, 2018.).
Nedavno otkriće u Španjolskoj pokazalo je da najstarije ikad otkrivene slike koje je
izradio čovjek datiraju prije više od 42.000 godina (Lobo, 2020.). Ulična umjetnost
je umjetnost stvorena na javnim površinama i javnim mjestima, kao što su vanjski
zidovi zgrada, nadvožnjaci autocesta i trotoari. Ulična umjetnost obično se pojavljuje
u urbanim sredinama i na određene je načine povezana s grafitima (Study.com,
2003.-2021.). Ulična umjetnost uključuje i murale (slika 19). YourDictionary (b. d.)
riječ mural definira kao “velika slika, obično naslikana na zidu. Definicija murala je
slika ili uvećana fotografija pričvršćena izravno na zid ili strop.” Svrha je istraživanja
utvrditi je li festival murala na dobrom putu te dati neki novi prijedlog za veću
vidljivost i privlačenje turista.

88
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 19: Primjer murala u Sisku
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.

7.1
Povijest slikanja

Od srednjeg vijeka umjetnička je zajednica povijest skrivenu ispod slojeva boje
nazivala pentimenti (talijanski "žaljenje" ili "kajanje"), referirajući se na promjene
koje su se dogodile tijekom slikanja slike. Ponovno praćenje koraka majstora
umjetnika može biti iznimno poučno, pomažući u otkrivanju umjetničkih procesa,
odluka i utjecaja koji su proizveli povijesno značajne slike (Gooch i Tumblin, 2007.).
Umjetnost je krajnji izraz ljudske kreativnosti, pod dubokim utjecajem filozofije i
kulture relevantnog povijesnog doba. Kvantitativna analiza umjetnosti ključna je za
bolje razumijevanje ljudske kulturne evolucije (Sigaki i drugi, 2018.). Slikarstvo se
pojavilo u prapovijesti kada su nomadski narodi slikali stijenama. Crtali su ugljenom,
ostavljajući tragove u pećinama u koje su odlazili.

Prvu sliku napravili su primitivni ljudi, vjeruje se da ju je u prapovijesti napravio
Homo Neanderthalis. Arheološka iskapanja u Europi, Africi i Aziji otkrivaju da su
primitivni ljudi bili prvi slikari i kipari te da su kroz te vrste umjetnosti prikazivali
svoj svakodnevni život. Arheolozi i antropolozi proučavali su i datirali ta otkrića.
Iskopani dijelovi povijesni su dokumenti, istinita svjedočanstva o počecima ljudskog
života u prošlosti i izumrlim kulturama (Lobo, 2020.). Temelji povijesti umjetnosti
mogu se pratiti desecima tisuća godina unatrag, kada su stare civilizacije koristile
dostupne tehnike i medije za izlaganje kulturno značajnih predmeta. Iz tih ranih
K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
89

primjera nastalo je mnoštvo umjetničkih pokreta, svaki sa svojim posebnim stilovima
i karakteristikama koje su odražavale političke i društvene utjecaje razdoblja iz kojeg
su proizašli (Invaluable, 2021.). Do sada su arheolozi vjerovali da su najstariju
umjetnost stvorili moderni ljudi tijekom razdoblja Aurignacian, no ona je mnogo
starija i mnogo primitivnija od onih u špilji Chauvet-Pont-d'Arc, koje su se smatrale
najstarijima do sad otkrivenim (Lobo, 2020.).

Vjeruje se da je prva slika, također poznata kao slika na stijeni ili umjetnost na stijeni,
nastala u skloništima, špiljama koje su nomadski narodi koristili za zaštitu. Za
slikarstvo kakvo danas poznajemo povjesničari vjeruju da je rođeno u neolitu (10.
tisućljeće pr. Kr.). Slikarstvo, koje je na stijenama počelo propadati zbog razvoja
poljoprivrede i društva, pojavilo se u staroj Grčkoj i kasnije u Rimu. Oko 3000.
godine prije Krista u kopnenoj Grčkoj počela su se pojavljivati mala sela i ondje je
započela tradicija slikanja na keramičkim predmetima kao što su vaze i lonci. Od
drugog tisućljeća prije Krista u gradu Kreti razvilo se monarhijsko društvo sa
sofisticiranom urbanizacijom, uključujući palače, i pojavljuju se prvi znakovi zidnih
slika, no malo je ostataka preživjelo kroz vrijeme (Lobo, 2020.).

Povijest su bez sumnje obilježili utjecajni žanrovi umjetnosti, od renesanse do
uspona modernizma. Budući da mnogi današnji umjetnici, poput Banksyja, Kerryja
Jamesa Marshalla, Mickalene Thomas i Kehinde Wiley, dosljedno uključuju
povijesne reference umjetnosti u suvremena djela, razumijevanje povijesnog
konteksta i značaja svakog razdoblja i pokreta ključno je za kolekcionare i ljubitelje
umjetnosti (Invaluable, 2021). U nastavku predstavljamo kronologiju umjetničkih
pokreta (The art story Foundation, 2021.; Oxford University Press, 2021.; Esaak,
2019.; Owlcation, 2016.; Anderson, b. d.):

−
Prapovijesna umjetnost (40.000 - 4.000 pr. Kr.) - u obliku uklesanih stijena,
gravura, slikovnih slika, skulptura i kamenih aranžmana.
−
Antička umjetnost (4.000. pr. Kr. - 400. g.) - civilizacije: Mezopotamija, Egipat,
Grčka i iz Amerike. Namjena: pričati priče, ukrašavati utilitarne predmete poput
zdjela i oružja, prikazivati vjerske i simboličke slike i prikazivati društveni status,
priče o vladarima, bogovima i božicama.
−
Srednjovjekovna umjetnost (500. - 1400.) - srednji vijek, "mračni vijek", djela
odražavaju tamu, karakterizirana grotesknim slikama i brutalnim prizorima.
90
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

−
Renesansna umjetnost (1400. - 1600.) – ovaj stil slikarstva, kiparstva i
dekorativne umjetnosti fokusiran je na prirodu i individualizam, misao o
čovjeku kao neovisnom.
−
Manirizam (1527. – 1580.) - maniristički umjetnici temeljili su svoje stvaralaštvo
na idealima Michelangela i Rafaela. Figure su često imale elegantne, izdužene
udove, male glave, stilizirane crte lica i pretjerane detalje.
−
Barok (1600. – 1750.) - bogata likovna umjetnost i arhitektura. Karakterizirala
ga je veličina i bogatstvo, naglašeno interesom za širenje ljudskog intelekta i
globalna otkrića.
−
Rokoko (1699. – 1780) - nastaje u Parizu i obuhvaća dekorativnu umjetnost,
slikarstvo, arhitekturu i kiparstvo, mekši stil dekorativne umjetnosti u odnosu
na raskoš baroka. Karakteristike su lakoća i elegancija, s naglaskom na
korištenje prirodnih oblika, asimetričnog dizajna i suptilnih boja.
−
Neoklasicizam (1750. – 1850.) - uzima elemente iz klasične antike. Umjetnici su
nastojali ponovno stvoriti velika djela drevne umjetnosti. To je značilo
obnovljeni interes za klasične ideale kao što su harmonija, jednostavnost i
proporcije.
−
Romantizam (1780. - 1850.) - ideali odbacuju red, sklad i racionalnost koji su
bili prihvaćeni u klasičnoj umjetnosti i neoklasicizmu, naglašavajući
individualnost i maštu, poštivanje prirode, također fokusirajući se na strast,
emocije i osjećaje umjesto intelekta i razuma.
−
Realizam (1848. – 1900.) - vjerojatno prvi moderni umjetnički pokret, započet
u Francuskoj u 1840-ih. Umjetnička djela sadržavala su detaljne, realistične
prikaze predmeta.
−
Art Nouveau (1890. – 1910.) - što se prevodi kao "nova umjetnost", pokušao
je stvoriti potpuno autentičan pokret bez oponašanja stilova koji su mu
prethodili. Taj je pokret uvelike utjecao na primijenjenu umjetnost, grafiku i
ilustraciju. Fokusiranje na prirodni svijet, karakteriziran dugim, vijugavim
linijama i krivuljama. Arhitekt i kipar Antonio Gaudi otišao je dalje od
fokusiranja na linije kako bi stvorio zakrivljene strukture žarkih boja (Sagrada
Familia u Barceloni).
−
Kubizam (1907. – 1914.) - utemeljili su ga Pablo Picasso i Georges Braque, koji
su odbacivali koncept da umjetnost treba kopirati prirodu. Odmaknuli su se od
tradicionalnih tehnika i perspektiva. Ravne, dvodimenzionalne površine,
geometrijski oblici ili "kocke" objekata i višestruke točke gledišta.
K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
91

−
Nadrealizam (1916. – 1950.) - proizašao iz umjetničkog pokreta Dada 1916. i
izlagao je umjetnička djela koja prkose razumu. Nadrealisti su osudili
racionalističko razmišljanje, pod utjecajem Karla Marxa i teorija koje je razvio
Sigmund Freud, koji je istraživao psihoanalizu i moć mašte.
−
Apstraktni ekspresionizam (1940. – 1950.) - oblikovan naslijeđem nadrealizma,
pojavio se u New Yorku nakon Drugog svjetskog rata. Često se naziva New
York School ili Action Painting. Odmaknuo se od onoga što se smatralo
konvencionalnim i umjesto toga koristio spontanost i improvizaciju za
stvaranje apstraktnih umjetničkih djela.
−
Op Art pokret (1950. - 1960.) - Op art (skraćenica za “optičku” umjetnost)
rastao je s napretkom u znanosti i tehnologiji te interesom za optičke efekte i
iluzije sa Le Mouvement, grupnom izložbom u Galerie Denise Rene 1955.
Koristio je oblike, boje i uzorke za stvaranje slike, koje izgledaju pokretne ili
zamagljene, često izrađene u crno-bijeloj tehnici radi maksimalnog kontrasta.
−
Pop art (1950. – 1960.) - jedan od neprepoznatljivijih umjetničkih tijekova  20.
stoljeća. Pokret se odmaknuo od metoda korištenih u apstraktnom
ekspresionizmu i umjesto toga koristio svjetovne, svakodnevne predmete za
stvaranje inovativnih umjetničkih djela koja su izazvala konzumerizam i
masovne medije.
−
Minimalizam (1960. - 1970.) - minimalistički pokret pojavio se u New Yorku
kada je grupa mlađih umjetnika počela propitivati pretjerano ekspresivna djela
apstraktnih ekspresionističkih umjetnika, fokusirajući se točno na ono što je
pred njima umjesto povlačenja paralela s vanjskom realnošću i emocionalne
misli korištenjem profinjenih oblika, reda, jednostavnosti i sklada.
−
Konceptualna umjetnost (1960. - 1970.) - potpuno je odbacila prethodne
umjetničke pokrete, a umjetnici su cijenili ideje nad vizualnim komponentama,
nije bilo specifičnog stila ili forme.
−
Suvremena umjetnost (1970. do danas) - Sedamdesete godine prošlog stoljeća
obilježile su početak suvremene umjetnosti, koja traje do danas.

Tijekom povijesti korištene su brojne tehnike zidnog slikarstva: enkaustika, tempera,
freska, keramika, uljane boje na platnu, a u novije vrijeme tekući silikat i pečeni
porculanski emajl. U klasično grčko-rimsko doba najčešći medij bila je enkaustika, u
kojoj se boje melju u rastaljenom vezivu od pčelinjeg voska (ili smolnom vezivu) i
vruće nanose na površinu slike. Slikanje temperom također se prakticira od najranijih
poznatih vremena; kao vezivo služio je bjelančevinasti medij kao što je žumanjak ili
92
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

bjelanjak razrijeđen u vodi. U Europi 16. stoljeća uljane boje na platnu ušle su u opću
upotrebu za izradu freski.

7.1.1
Street art i grafiti

Ulična umjetnost je umjetnost stvorena na površinama na javnim mjestima, kao što
su vanjski zidovi zgrada, nadvožnjaci autocesta i nogostupi. Ulična umjetnost obično
se odvija u urbanim sredinama i na određene je načine povezana s grafitima. Ulična
umjetnost obično nastaje kao sredstvo prenošenja poruke vezane uz političke ideje
ili društvene komentare. Ne uključuje sva ulična umjetnost slikanje. To se može
učiniti naljepnicama raspršenim po površinama ili metodama kao što je
bombardiranje pređom, proces u kojem umjetnici predmete poput drveća i
telefonskih stupova prekrivaju šarenim vlaknima i pletivom. Ulična umjetnost može
se izraditi i pomoću šablona, pri čemu kreator ponavlja sliku preko cijele površine
kako bi se izrazio (Study.com, 2003.-2021.). Možemo reći da je pokret svakako
umjetnički izraz, ali svakako i više od toga, možda samostalna umjetnička forma.
Jedno je sigurno – ulična umjetnost postala je neizbježan dio suvremene umjetnosti
(Maric, 2004.).

U uličnoj umjetnosti nema pravila, ali uobičajeni materijali i tehnike uključuju
poznato pšenično ljepilo, dizajn šablona, naljepnice, crtanje slobodnom rukom i
videoprojekciju. Ulični umjetnici često rade u studijima, organiziraju galerijske
izložbe ili se bave drugim kreativnim područjima: oni nisu antiumjetnici, oni
jednostavno uživaju u slobodi javnog rada bez brige o tome što drugi misle. Mnogi
poznati umjetnici započeli su svoje karijere u onome što bi se danas smatralo
uličnom umjetnošću, poput Gordona Matta-Clarka, Jenny Holzer i Barbare Kruger
(Tate, b.d.).

Želja ljudi da ostave svoj trag na zidovima prisutna je tisućama godina. Arheolozi su
pronašli grafite na zidovima u gradu Pompejima. Što se tiče moderne ulične
umjetnosti, njezini se počeci mogu pratiti unatrag do obilježavanja ili grebanja
inicijala ili imena na javnom posjedu u New Yorku kasnih 60-ih godina 20. st.
Grafiteri iz 70-ih i 80-ih godina 20. st. tražili su nova mjesta za stvaranje umjetnosti,
odgovarajući i opirući se društvenim pravilima. Sličnim metodama počinju se služiti
i likovni umjetnici koji su odgovorili na ukrašavanje likovnog svijeta i otočke
galerijske scene. Ljudi poput Leeja Quinonesa, koji je slikao živopisne grafite na
rukometnim igralištima u New Yorku, i Keitha Haringa, koji je kredom nacrtao
K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
93

stotine slika u njujorškoj podzemnoj željeznici 1980-ih, počeli su privlačiti pozornost
svijeta umjetnosti (Study.com, 2003. -2021).

Kakav je odnos između grafita i ulične umjetnosti? Iako se oba oblika javnog
izražavanja ne izvode uvijek uz dopuštenje vlasnika nekretnina, koji ih izjednačuju
ih s vandalizmom, ulična umjetnost ima veće ciljeve od grafita. Moglo bi se reći da
je glavna razlika između grafita i ulične umjetnosti upravo namjera. Tradicionalno,
grafiteri nemaju namjeru da javnost razumije njihov rad, niti ih je za to briga. Svoje
poruke šalju istomišljenicima ili određenoj skupini ljudi. Za usporedbu, ulični
umjetnici uzimaju ideje i alate povezane s grafitima i koriste ih za stvaranje
umjetnosti koja šalje poruku. Ulični umjetnici žele da ljudi vide njihov rad jer im je
cilj izazvati raspravu i reakciju (Study.com, 2003.-2021.).

7.1.2
Murali

Bez sumnje, slike postoje koliko i ljudi, kao oblik dragocjenog svjedočanstva života
od prapovijesti do danas. Od pećinskih slika u špiljama Lascaux u južnoj Francuskoj
do današnjih murala ulične umjetnosti, ljudi ostavljaju znakove svog postojanja na
mnogim mjestima diljem svijeta. Zahvaljujući najranijim ogrebotinama, rezbarijama,
bakropisima i slikama, danas imamo neprocjenjivo znanje o našoj povijesti i
prethodnicima, a te su freske od velike važnosti za čovječanstvo jer su prikazivale
životne aktivnosti, svakodnevne krajolike i obično religijske tradicije, dajući nam
neprocjenjiv pogled na raznolikost naših kultura u različitim razdobljima. Tijekom
vremena freske su prekrivale unutrašnjost i vanjštinu mnogih javnih zgrada, poput
palača, hramova, grobnica, muzeja, knjižnica, crkava i kuća bogatih mecena, a u
novije su se vrijeme proširile na ulice i arhitektonske elemente. Time zadržavaju svoje
izvorno značenje i svrhu: prikazati društvo stvoreno od priča, vrijednosti, snova i
promjena (Kordic, 2015).

Riječ mural dolazi od latinske riječi "murus", što znači zid. Danas se mural može
definirati kao svako umjetničko djelo koje je naslikano ili aplicirano izravno na zid,
strop ili drugu veliku trajnu površinu, posebno ravnu. Umjetnost muralizma
popularna je tehnika mnogih umjetnika, uključujući majstore kao što su Leonardo
Da Vinci i Michelangelo Buonarroti, a procvjetala je  20-ih godina 20. st., nakon
meksičke revolucije. Tijekom razdoblja meksičkog muralizma murali su poprimili
novu dimenziju, postali su snažan vizualni komunikacijski alat dizajniran za poticanje
razmišljanja ljudi i prenošenje društvenih i političkih poruka prema jedinstvu. Kroz
94
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

slike "velike trojice": Diega Rivere, Joséa Clementea Orozca i Davida Alfara
Siqueirosa zidno slikarstvo postalo je najvažniji oblik izražavanja, često predmet
kontroverzi i uvijek simbol solidarnosti, slobode i nade. Meksička zidna umjetnost
inspirirala je stvaranje mnogih drugih sličnih pokreta diljem svijeta, a najveći je bio
Chicano, umjetnički pokret 60-ih godina 20. stoljeća (Kordic, 2015).

7.2
Analiza stanja

Re:Think ukazuje na Re:definiranje i Re:kontekstualizaciju javnog prostora kao
aktivnog društvenog protagonista. Registracija vremena u prostoru. Prkošenje
postojećim značenjima i aktiviranje novih u prostoru kojim se krećemo. Stvaranje
nove umjetničke prostorizacije koja briše uspostavljene granice između umjetnosti i
svakodnevnog života. Izgradnja novih uspomena. Re:Think je festivalska platforma
koja je posvećena produkciji novih umjetničkih djela u javnom prostoru grada Siska
i performativnim oblicima suvremene umjetnosti s teorijskim i kritičkim programima
koji nastoje ispitati različite oblike umjetnosti u javnom prostoru, projekte specifične
za lokaciju i uličnu umjetnost. Od prvog izdanja, održanog 2016. godine, do 2019.
godine, izrađeno je ukupno 30 murala u javnom prostoru grada, a Re:Think je postao
dio identiteta Siska, uljepšavajući gradsku svakodnevicu te uljepšavajući i stvarajući
nove popularne točke posjeta za svoje stanovnike (Turistička zajednica Grada Siska,
b. d.).

Najnoviji mural ovogodišnjeg izdanja, koji je oslikala Tea Jurišić (ilustracija KVAR),
vesela je razglednica dobrosusjedskih odnosa pod nazivom "Zvuk glazbe". Izložba
je dio autoričinih ilustracija iz njezine "COVID serije" i inspirirana je svima poznatim
prizorima iz vremena lockdowna, kada su ljudi, unatoč svim poteškoćama, izlazili na
balkone i glazbom kratili svoje neizvjesne dane. Na Facebook stranici poručuju:
“Svaki put kad ga vidite, sjetite se koliko je važno zadržati optimizam i u najtežem
razdoblju” (Re:Think Sisak, 2021.). Na slici 20 u nastavku je najnoviji mural u 2021.
godini, autorice Tee Jurišić.

K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
95

Slika 20: Re:Think najnoviji mural u 2021. godini
Izvor: Re:Think Sisak, 2021

Murali su uključeni u promotivne materijale kao što su web-stranice Grada Siska,
Turističke zajednice Grada Siska - TZG Sisak, kao i TZG Sisak koja izrađuje brošure
za Re:Think Sisak murale (Grad Sisak, 2021). Također se promoviraju putem raznih
platformi i web-stranica kao što su Facebook, YouTube i Instagram. Inače nema
puno promocije putem web-stranica. Na stranici TZG Sisak spominje se Re:Think,
a za više informacija postoji link na njihovu Facebook platformu. Na Facebook
stranici nema nikakvog opisa ispod posjetnice, stoga preporučamo kratki opis
Re:Think Sisak; što je to, zašto je osnovano i slične informacije. I Facebook stranica
mogla bi biti životnija. Stranica ima 3.199 pratitelja, ali oni slabo reagiraju na postove
(lajkovi, komentari), a postovi se objavljuju previše rijetko (objave bi trebale biti svakog
dana ili svakog drugog dana). Re:Think Sisak murali nemaju svoju web-stranicu, što
bismo im preporučili upravo radi promocije. Mnogo je mogućnosti za nadogradnju
promocije, ali većina njih ostaje neiskorištena, čemu su razlog vjerojatno veći
financijski ulozi ili neznanje. Slika 21 prikazuje Re:think Sisak Instagram platformu.
96
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 21: Instagram promocija
Vir: Re:Think Sisak, b. d.

7.3
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja

U ovom poglavlju definirat ćemo povezanost s elementima održivog razvoja u vezi
s muralima, i to kroz sljedeće stupove: ekonomski stup, ekološki stup, društveno-
kulturni stup i klimatski stup.

Ekonomski stup: U ovom trenutku murali ne donose nikakav profit, jer nema
proizvoda koji bi se mogao prodati. Zato smo došli na ideju tematskih večeri. Kako
bi murali bili konkurentni i imali određenu sposobnost opstanka, osim festivala, na
tim punktovima ili objektima na kojima se murali nalaze mogle bi se održavati i
tematske večeri. Također mislimo da bi bilo moguće napraviti itinerar koji bi se
K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
97

povezao s drugim turističkim mjestima i atrakcijama i koji bi se povezao u priču koja
obuhvaća cijelu destinaciju.

Ekološki stup: Razmišljajući i fokusirajući se na ekološki stup, domislili smo se
korištenju boja za murale i njihovoj održivosti. Kumar (2021) savjetuje koje su boje
najbolje za oslikavanje murala. Prilikom stvaranja slike najbolje je koristiti akrilne
boje, jer djeluju na gotovo svim površinama, poput podova i zidova. Poznate su po
svom brzom sušenju i fleksibilnosti, što su kvalitete poželjne za izradu zidnih
umjetnina. Štoviše, daju gotovo isti učinak kao uljane slike, ali su jeftinije (Kumar,
2021.). Također kaže da se lako može odabrati bilo koja boja dostupna na tržištu, ali
upozorava da bi trebale biti izrađene od 100 % akrilnih smola. On predlaže
profesionalne akrilne boje "Nova Color" koje su jednostavne za korištenje,
neotrovne su i postojane (Kumar, 2021.).

Umjetnost znači veliki doprinos svijetu: inspirira nas i poboljšava. Međutim,
ponekad proces stvaranja umjetnosti može na kraju učiniti više štete nego koristi.
Rad s uljima, akrilima, smolama i drugim kemikalijama povezanim s umjetnošću
često može uzrokovati ozbiljnu štetu okolišu (Grant, 2021.). Na primjer, tvrtka
Eartheasy.com (2021.), sa sjedištem u Vancouveru, Kanada, prodaje vodene boje
sastavljene od biljnih boja pomiješanih s pčelinjim voskom i aluminijevim oksidom.
Tvrtka kaže da je ovo "najviše netoksično". Oni također prodaju ekološke vodene
olovke "napravljene od pošumljenog drva ili drva koje dolazi iz šumarstva koje
ponovno sadi novo stablo za svako koje bude posječeno" (Grant, 2021.). Na primjer,
Jerry's Artarama, nacionalni distributer potrepština za umjetnost, stavlja logotip
pored onoga što naziva "zelenim proizvodom". Tvrtka definira zelene proizvode
kao proizvode koji (JerrysArtarama.com, 2021.):

−
su ekološki i društveno prihvatljivi zbog načina na koji su dizajnirani,
proizvedeni ili pakirani,
−
koristi materijale koji su relativno benigni u fazi ekstrakcije, kao što su: ponovno
korišteni, reciklirani, obnovljivi, organski, itd.,
−
manje su rasipni i manje otrovni od konvencionalnih proizvoda i
−
sigurni su za ljude, životinje i okoliš.

98
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Društveno - kulturni stup: Ovim stupom istaknuli bismo već postojeću kulturu i
tradiciju. Na samoj destinaciji gđa Alma nam je rekla da murali povezuju i spajaju
različite generacije. Kaže da kad nastaju murali, pa i kasnije kad budu gotovi, ljudi
(lokalno stanovništvo) dolaze i druže se uz razgledavanje umjetnina, a prave i piknike
ispred tih zgrada. Povezuju se i sa samim umjetnicima, jer se umjetnik i stanovnici
dogovaraju oko teme murala, kakav je njihov život, koje su im vrijednosti, a umjetnik
na temelju toga crta mural. S ove točke gledišta, društveno-kulturni stup dobro
uspijeva. Još jedan važan aspekt je i kulturna baština, a ona je vezana upravo uz
murale. Zgrade su kulturna baština, a upravo na njima nastaju murali i važno je i to
sačuvati (pokretnu baštinu). U sklopu ovog stupa, prema usmenim izvorima na
destinaciji, ističemo iseljavanje mladih, što se negativno odražava na društvo u cjelini.

Klimatski stup: U prošlom su stoljeću globalne klimatske promjene uzrokovale
povišenje  temperature, a time i toplinske valove i suše, povećanu opasnost od
oborina, oluja i poplava te više razine ugljičnog dioksida u atmosferi (OECD, b. d.).
"Efekt staklenika" popularan je izraz koji se koristi za opisivanje fenomena da
Zemljina atmosfera održava temperaturu pogodnu za život na našem planetu.
Posljedica je suvremenih ljudskih aktivnosti ispuštanje velikih količina stakleničkih
plinova u atmosferu. Izgaranje fosilnih goriva najvažniji je uzrok ljudskih emisija
stakleničkih plinova, na što otpada 80 % svih ljudskih emisija stakleničkih plinova.
U prošlom stoljeću industrija, transport i energetske aktivnosti uzrokovale su toliki
porast koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi da ih priroda svojim procesima
ne može dovoljno brzo ukloniti. Koncentracije rastu i uzrokuju klimatske promjene.
Stoga želimo istaknuti masovni turizam koji se odvija u Hrvatskoj, posebice tijekom
sezone (destinacija Sisak inače nema masovni turizam). U slučaju masovnog turizma
bilo bi potrebno smanjiti broj ljudi, rješenje bi  mogle biti karte koje bi ljudi plaćali i
morali rezervirati unaprijed, čime bi se ograničio broj ljudi u isto vrijeme na istom
mjestu .

7.4
Benchmarking analiza: Sjeverna Irska i Berlin

Od starih slika životinja u špilji Chauvet-Pont-d'Arc u Francuskoj do Banksyjeve
Djevojke s balonom, slike su tisućljećima bile dio našeg kulturnog krajolika. Danas
su murali način na koji se umjetnici izražavaju u svim zamislivim grafičkim stilovima:
apstraktnim, fotorealističnim, nadrealističkim, ekspresionističkim i grafitima, da
spomenemo samo neke. Nedavno su murali postali središte zajednice koje okuplja
K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
99

ljude kako bi slavili baštinu i povijest svog doma (Product Care Association of
Canada [PCA], 2021.).

Umjetnost (murali) može biti koristan alat za gospodarski razvoj na lokalnoj razini.
Murali imaju priliku ispričati priču zajednice, stvoriti jedinstveno iskustvo, angažirati
građane, povećati "pješački promet" ili pješačenje i turizam, povećati poštovanje
prema umjetnosti i umjetnicima i povećati ukupnu privlačnost mjesta. Allen to vidi
kao primjer za grad Fort Smith u Arkansasu: „Kada tvrtka ili konzultant posjeti Fort
Smith, korist od umjetnosti za ekonomski razvoj je očita; vide nas kako razvijamo
svoju zajednicu, podupiremo umjetnost i stvaramo živahan, kvalitetan grad za
njihove zaposlenike i obitelji, čineći Fort Smith konkurentnijim od većih gradova sa
snažnim umjetničkim programom.” (University of Central Arkansas, 2016.).

Freske (murali) također predstavljaju jedno od najvažnijih obilježja Sjeverne Irske,
prikazujući prošle i sadašnje političke i vjerske podjele regije. Od 70-ih godina 20. st.
zemlja je dobila gotovo 2000 murala posvećenih borbi protiv rasizma i za zaštitu
okoliša, među mnogim drugim temama (Kordic, 2015.). Najveća koncentracija nalazi
se u Belfastu; prijestolnica se može pohvaliti s najmanje 700 murala, od kojih je
trećina u izvrsnom stanju. Druge lokacije s bogatim muralima su Derry,
Newtownards, Bangor, Carrickfergus, Portadown, Newry, Ballymena i Enniskillen
(Poole i Llewellyn, 2017.). Slika 22 prikazuje primjer murala u Falls Roadu, Sjeverna
Irska.

Slika 22: Stenske poslikave Falls Road
Izvor: Poole in Llewellyn, 2017
100
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Zidno slikarstvo u Irskoj jasno otkriva osebujan i lokaliziran način na koji se sporovi
oko zahtjeva za zapovijedanje i legitimaciju manifestiraju i mijenjaju tijekom
vremena, te važnu ulogu koju simboli i slike mogu igrati u takvim procesima (The
Open University, 1999.-2020.). Dakle, zidne slike, murali, važni su jer odražavaju
vidljivu povijest.

Drugo poznato mjesto koje je bilo prepuno političkih murala je Berlinski zid, čija je
zapadna strana vidjela brojne murale između njegova nastanka 1961. i uništenja
1989., uključujući radove umjetnika Keitha Haringa i Thierryja Noira (Kordic,
2015.). Berlinski zid, nekoć simbol podjele, sada čini veliku vanjsku galeriju sa 105
murala umjetnika iz cijelog svijeta. Na slici 23 vidimo mural na Berlinskom zidu
"Dogodilo se u studenom", blizu Checkpoint Charlie - prikazuje dan pada zida i
tisuće istočnonjemačkih lica koja se slijevaju na zapad.

Slika 23: Berlinski zid: Dogodilo se u studenom
Izvor: Dundon, 2019

K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
101

Mnogi su murali v Berlinu naslikani 1990. godine nakon pada zida, a umjetnička djela
smještena uz obalu rijeke Spree obilježavaju ponovno ujedinjenje Njemačke i širi
trenutak globalno značajnih političkih promjena (Dundon, 2019.). Murali stvaraju
živahne četvrti koje ljudi žele posjetiti, živjeti u njima i do kojih im je stalo - murali
uljepšavaju četvrti. Oni dodaju boje konstrukciji zidova i ulica koje bi inače ostale
nezapažene, što je poslastica za lokalno stanovništvo i turiste. Murali privlače nove
lokalne tvrtke, pomažu privući kupce na postojeće lokacije i potiču gospodarstvo
područja. Neki gradovi čak nude pješačke / biciklističke javne umjetničke ture kao
odličan način za interakciju s gradom i njegovom umjetnošću (PCA, 2021.). Ovo
ukazuje na dobru praksu. Ne samo da privlači lokalno stanovništvo i turiste, već
potiče i tzv. “slow-movement”, usporeno kretanje – pješice, biciklom, vlakom, što
pozitivno utječe na održivost i okoliš. Dio usporenog života uključuje uvažavanje
okoline i njene ljepote. To uključuje šume, oceane, neobične ulice i da, čak i murale
(PCA, 2021.). Posljednje što navodi PCA (2021.) kao razlog zašto su murali važni
jest to što stvaraju važne razgovore i proširuju razmišljanje. Murali također djeluju
kao prostori za kolektivnu refleksiju. Uz pomoć onoga što pokažu, mogu stvoriti
dijalog o temi ili problemu zajednice.

Sjajan primjer projekta murala koji izaziva dijalog je Whaling Walls američkog
umjetnika Wylanda. U razdoblju od 30 godina Wyland je diljem svijeta naslikao 100
murala kitova u prirodnoj veličini kako bi pomogao ljudima da cijene oceane kroz
umjetnost. Neka od ovih djela izrađena su na zidovima u Britanskoj Kolumbiji i
Ontariju. Ovi murali u zajednici dodaju vrijednost njihovim susjedstvima,
istovremeno potičući dijalog o tome kako pojedinci mogu zaštititi morska stvorenja
koja su mnogima ekološki i kulturno važna (PCA, 2021.). Ovo nam govori da se ne
radi nužno samo o morskim životinjama i ekološkom aspektu, može biti o bilo
kojem aspektu i temi.

7.5
Analiza SWOT

U nastavku predstavljamo SWOT analizu murala u Sisku (tablica 17.). SWOT analiza
daje osnovu za jasno definiranje vizije, prioriteta i mjera za daljnji razvoj.

102
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Tablica 17: Analiza SWOT murala u Sisku

SNAGE
SLABOSTI
−
Bogata kulturna baština – murali.
−
Bogata povijest (Rimljani, Turci, Ilirske
pokrajine, ratovi).
−
Besplatan prijevoz (bez cestarina, popusti
za javni prijevoz tijekom događanja).
−
Pristupačnost.
−
Svijest lokalnog stanovništva o vlastitoj
kulturi, ponos.
−
Povezivanje lokalne zajednice i lokalnih
ponuđača (osobito kod murala).
−
Povezivanje s vanjskim pružateljima
usluga.
−
Neiskorišten turistički potencijal.
−
Nemogućnost prodaje proizvoda od strane
TZ jer nemaju turističku agenciju - važno u
slučaju proizvoda vezanih za murale.
−
Ne postoje poveznice među najvećim
dijelom turističke ponude.
−
Nema vođenja kao turističkog proizvoda.
−
Nedostatak sredstava za obnovu nakon
potresa.
−
Nedovoljna promocija.
−
Sezonalnost (festival u kolovozu).
PRILIKE
PRIJETNJE
−
Iznimno važna online promocija.
−
Mogućnosti održivog razvoja destinacije.
−
EU natječaji za dobivanje financijskih
sredstava.
−
Praćenje primjera dobre prakse.
−
Uspostavljanje turističkih proizvoda.
−
Zakoni Republike HR koji putničkim
agencijama dopuštaju prodaju i plasman
turističkih proizvoda.
−
Trend pripovijedanja.
−
Velika potražnja za novim događajima.
−
Zamjena hrvatske kune za euro.
−
Dugoročna obnova infrastrukture.
−
Konkurencija (druge, poznatije hrvatske
regije, susjedne zemlje).
−
Nezainteresiranost turista za posjet
destinaciji i njenoj ponudi.
−
Novi turistički trendovi (poput virtualnog
turizma) koji ne potiču stvarni posjet
destinaciji poput ove.
−
Nedostatak financijskih sredstava
destinacije i turističkih ponuđača za rad
(gubitak prihoda zbog pandemije i manje
posjeta).
−
Turistička strategija države Hrvatske jako je
usmjerena na primorski dio zemlje, a
zanemaruje središnji dio.
−
Zaključavanje zemlje zbog COVID-a.

Snage: upravo su murali i zgrade važan dio kulturne baštine. Zbog bogate povijesti
destinacije, o njoj se može i dalje pričati i priče povezivati uz murale koji nastaju.
Također smo kao prednost naveli besplatne cestarine i popuste za javni prijevoz
tijekom događanja. To u slučaju festivala murala privlači još više ljudi i turista i
predlažemo da se ovo zadrži. Pristupačnost je također vrlo važna za samu destinaciju
(blizina Zagreba, blizina granice, prometna infrastruktura, klima, željeznički
kolodvor), jer se turisti i posjetitelji tako lakše snalaze. Prednost murala je i  svjesnost
i ponos lokalnog stanovništva na vlastitu kulturu, što se odražava i u temama samih
murala. Naglasak je na raznovrsnoj turističkoj ponudi koja privlači turiste, što se
može dodatno iskoristiti za promociju murala i njihovo uključivanje u turističku
ponudu. Još jedna prednost je što murali sami po sebi povezuju - lokalnu zajednicu
i mještane, mještane s umjetnicima ili samo mještane jedne s drugima. Činjenica da
K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
103

se festival povezuje i s vanjskim ponuđačima i umjetnicima daje regiji posebnu
prednost i prepoznatljivost u širem smislu.

Slabosti: murali su neiskorišten turistički potencijal. Oni bi trebali kreirati svoj
proizvod i prije svega privući turiste. Pod nedostatkom ističemo da turistička
zajednica ne može prodavati turističke proizvode, što znači da se murali i turistički
proizvodi ne smiju stavljati na tržište i prodavati. Murali nemaju poveznicu u obliku
priče koja bi oblikovala turistički proizvod.  Na destinaciji nema vođenih tura kao
cjelovitog turističkog proizvoda koji bi povezivao. Uz nastalu situaciju, do izražaja
dolazi nedostatak sredstava za obnovu grada nakon potresa i zgrada čije su strukture
puno više uništene. Još je jedan nedostatak to što nema dovoljno promocije murala
jer je promocija u uglavnom usmjerena na primorski dio Hrvatske. Slabost je i
sezonalnost jer su se do sada festivali održavali u kolovozu.

Prilike: U prvom je planu važnost online promocije, koja dopire do mase ljudi (2021.
godine u svijetu je 4,48 milijardi ljudi aktivno koristilo društvene medije) (Dean,
2021.). Zbog toga je promocija na internetu i društvenim mrežama izuzetno važna.
Prilika koju smo vidjeli na terenu je održivi razvoj destinacije, točnije karakteristike
koje su održive. Iz raznih EU natječaja mogli bismo dobiti financijska sredstva uz
pomoć kojih kojima bismo mogli nastaviti Re:Think festival i međugeneracijsku
integraciju. U okviru prilike spominjemo i praćenje primjera dobre prakse. Ističemo
i zakon koji dopušta prodaju i marketing turističkih proizvoda jer bi to bila velika
prilika. Priliku vidimo i u nadogradnji i povezivanju priče i pripovijedanja o
muralima. Budući da su murali u prvi plan počeli dolaziti upravo zbog festivala,
vidimo priliku, što se tiče potražnje i interesa za novim događanjima, da se festivale
međusobno poveže, a ne da oni budu u proturječju. Zamjena valute je izvrsna prilika
jer znači lakše putovanje i motiv za posjet turista.

Prijetnje: Opasnosti vidimo u dugotrajnoj obnovi infrastrukture, kao i u
konkurenciji, u smislu da druge destinacije nude isti proizvod – murale. Ovdje
mislimo i na druge hrvatske regije koje su prepoznatljive (ne moraju nužno imati
murale). Opasnost je i što turisti mogu postati nezainteresirani za posjet i ponudu
poput murala, što znači da od toga neće biti prihoda. Virtualni turizam također dolazi
u prvi plan, što može biti prijetnja, jer ljudi mogu nešto posjetiti od kuće i ne moraju
fizički odlaziti na odredište. No takvo iskustvo nije i ne može biti isto što i stvarni
boravak na destinaciji, pa ovaj trend najvjerojatnije neće potrajati. Opasnost
predstavlja i nedostatak financijskih sredstava, jer u ovom slučaju nema festivala i
104
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

privlačenja turista, a nedostatak mogu biti i posljedice pandemije COVID-19.
Nedostatak financijskih sredstava odražava se i na promociju (osobito online). Zbog
turističke strategije Hrvatske koja se fokusira na obalni dio zemlje, središnji dio, gdje
se nalaze i murali, zanemaren je. Zbog toga više turista posjećuje taj dio Hrvatske,
umjesto urbanog područja. Također možemo predvidjeti opasnosti poput COVID-
19, jer se uvode mjere poput zatvaranja zemlje, zabrane putovanja i druge, koje
utječu na gubitak turista i prihoda.

7.6
Vizija

U strateškom dijelu teksta naša je namjera oblikovati viziju i prioritete budućeg
razvoja. Predložili smo povezane mjere ili konkretne aktivnosti koje će potaknuti
nove razvojne mogućnosti murala u Sisku. Na temelju smjernica koje smo definirali
u fazi analize trenutne situacije, kao i u kontekstu terenskog posjeta, formulirali smo
sljedeću viziju razvoja do 2030. godine:

Do 2030. godine murali u Sisku bit će globalno prepoznata i ekološki prihvatljiva destinacija.

Murali u destinaciji Sisak bit će održivo orijentirani do 2030. godine, bojama koje su
ekološki prihvatljive, a posjetiteljima će se tijekom cijele godine nuditi turistički
proizvod destinacije koji će se temeljiti na „storytellingu“ i povezivati. Također, do
2030. godine u regiji će se postaviti školu ulične umjetnosti u kojoj će se educirati o
uličnoj umjetnosti i na taj način privući ljude iz svijeta i osvijestiti ih o promjenama
u prostoru (slike u javnosti).

7.7
Prioritetna područja i mjere

Prioriteti su ključne sveobuhvatne aktivnosti ili projekti koje dotični pružatelji ili
mjesta moraju ostvariti za postizanje zadane vizije.

PRIORITETNO PODRUČJE 1: ODRŽIVOST

Održivost nam govori da tražimo ravnotežu između okoliša, društva i gospodarstva
(Romagosa, 2020). Butler (1999) je održivi turizam definirao kao "turizam koji je u
takvom obliku da može neograničeno dugo podupirati svoju održivost na nekom
području" (Butler 1999 u Higgins-Desbiolles, 2020). Jedan od aspekata održivog
turizma je i borba protiv prenapučenosti nekih turističkih destinacija i time
K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
105

izbjegavanje štete (Jurowski i Gursoy, 2004; Santana-Jiménez i Hernández, 2011). U
današnje vrijeme održivost i briga za okoliš dolaze u prvi plan i sve je više ljudi
svjesno važnosti prirode i održivosti. Upravo iz tog razloga važno je staviti veći
naglasak na održivost i obratiti pažnju na sve njezine oblike.

Mjera 1: Povećanje upotrebe organskih boja

Kao doprinos brizi o održivosti također stavljamo naglasak na boje koje su ekološki
prihvatljive, svake godine 20 % više organskih boja i njihovo pravilno recikliranje
(80 %).

Mjera 2: Recikliranje otpada

Hrvatski ministar gospodarstva i održivog razvoja Tomislav Ćorić rekao je:
„Moramo također poduzeti korake kako bismo ispunili još zahtjevnije ciljeve, poput
povećanja odvajanja otpada i recikliranja na 65 posto te smanjenja odlaganja otpada
na 10 posto do 2035. godine.“ (Grzegorczyk, 2020.), što znači svjesnost da je
recikliranje važno, zbog čega recikliranje otpada stavljamo pod indikator. Hrvatska
reciklira nešto manje od četvrtine proizvedenog otpada po stanovniku (98 od 416
kg) (Poslovni dnevnik, 2019.).

Mjera 3: Usporeno kretanje

Rast turističkih putovanja bio je značajan u posljednjih pet desetljeća. Međutim,
posljednjih godina klimatske promjene koje se pripisuju zrakoplovstvu postale su
zabrinjavajuće. Posljednjih se godina sporo putovanje povezuje s pokretom spore
hrane. Putovanje usporenim kretanjem podrazumijeva izbjegavanje putovanja
automobilom, letenje i smanjenje emisije ugljika (Dickinson, Lumsdon i Robbins,
2011.). Bilo bi potrebno kupiti i ugraditi dva brojača koji imaju senzor kretanja i
njima brojati bicikle i pješake.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: RAZVOJ OBRAZOVNE INFRASTRUKTURE

Destinacija bi mogla imati i školu koja bi podučavala o muralima i street artu općenito.
Dakle, zgrada koja bi bila pogodna za to mogla bi se prenamijeniti.

106
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Mjera 1: Uređenje infrastrukture pogodne za nastavu ulične umjetnosti

U destinaciji Sisak pregledale bi se zgrade i objekti koji bi bili najprikladniji za nastavu
ulične umjetnosti. Zgrada bi se također uredila za ovu namjenu. Dali smo ovaj
prijedlog jer smatramo da je ta vrsta umjetnosti važna i drukčija, a vjerujemo da bi
destinacija i po tome bila prepoznatljiva.

Mjera 2: Nabava opreme za školu

Škola ulične umjetnosti mora se opremiti modernim aparatima i namještajem, da
bude aktualna i privlačna budućim umjetnicima.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: POVEĆANJE VIDLJIVOSTI

Uloga imidža destinacije u turizmu važnija je u marketingu ako ga promatramo kroz
okvir kupovnog ponašanja putnika (Chon, 1990). Imidž destinacije dinamičan je
fenomen koji se razvija iz zajedničkih značenja kroz društveni karakter iskustava
(Smith, 2005). Imidž destinacije integrirani je izraz svih misli (znanja, dojmova,
predrasuda, fantazija, uvjerenja i ideja) koje pojedinac ima o određenom mjestu
(Crompton, 1979; Reilly, 1990).

Mjera 1: Priprema likovnih radionica

Za veću prepoznatljivost predlažemo pripremu likovnih radionica, kako za odrasle
tako i za djecu, jer smatramo da to povećava prepoznatljivost – što je više aktivnosti
i događanja, to je destinacija prepoznatljivija.

Mjera 2: Pisanje blogova i postova

Za prepoznavanje važna je aktivnost i interakcija s ljudima, potencijalnim turistima.
Bloganje je vrlo važno ovih dana, ali isto tako i prisutnost na društvenim mrežama i
redovito objavljivanje. Zato smo pod mjeru uvrstili i pisanje blogova, koji bi trebali
biti na web- stranicama i drugim promotivnim platformama. Može uključivati neke
nagradne igre i razne online iteracije. Hrkić (2020) daje primjer branda koji se može
prenijeti na prepoznatljivost destinacije. Kaže da su za vidljivost važni: razumijevanje
publike, postavljanje strategije, pisanje blogova, pripadnost zajednici, slanje e-biltena i
korištenje društvenih mreža.
K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
107

Mjera 3: Uspostavljena web-stranica

Nakon istraživanja gdje se Re:Think Sisak murali promoviraju, primijetili smo
slabost što  nemaju vlastitu web-stranicu. Stoga predlažemo izradu web-stranice
samo o muralima i festivalu, te drugim događanjima koja jesu ili će biti vezana uz
ovu vrstu umjetnosti.

PRIORITETNO PODRUČJE 4: POVEZIVANJE PROIZVODA
(STORYTELLING) I PROMOCIJA

Mjera 1: Organizacija novih programskih sadržaja na temu lokalnih mitova i
legendi

Storytelling se pojavljuje kao strateški marketinški alat koji gradi brand, a ujedno je i
dobar komunikacijski alat (Bogataj, Drame i Novak, 2013). U priče i njihovo
pripovijedanje također spadaju mitovi i legende, koje je moguće dobro povezati s
poviješću (povezivati sadašnjost s poviješću) pričajući priče.

Mjera 2: Povezivanje turističkih ponuđača u regiji i šire u cjelovite turističke
proizvode

Stvorili smo koncept novoga proizvoda koji uključuje temu murala i povezuje se s
ostalom ponudom grada i drugih ponuđača u cjelovit turistički proizvod. Tablica 18.
prikazuje primjer itinerara s dvama noćenjima.

Na slici 24 prikazujemo kartu murala u Sisku, gdje bi se moglo odvijati vođeno
razgledavanje u "usporenom" načinu. Karta se nalazi na web-stranici TZG Sisak
(Turistička zajednica Grada Siska, b. d.).

Mjera 3: Desezonalizacija

Desezonalizacijom želimo postići da gosti dolaze i izvan sezone. Slažemo se da
festival ostane u ljetnim mjesecima, jer tada privlači najviše ljudi, ali želimo privući
turiste i izvan sezone. Zato predlažemo osmišljavanje izvansezonskih događaja koji
se temelje na pričama i imaju različite teme - svako bi godišnje doba moglo imati
drugačiju priču.

108
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Tablica 18: Primjer itinerara za murale

Vrijeme
Točka
Program
9:00
Željeznički kolodvor Sisak
Uvodni pozdrav i doček grupe. Start vodene ture.
9:10
Ogled prvoga murala
4. Auks Jedan (Hrvatska – Hrvatska), 2016, lokacija:
Rimska 23, Sisak i onda pješice ili biciklom po etapi
murala.
11:00
Vrijeme za odmor
Turisti donose hranu sa sobom.
11:30
Nastavak ogleda murala
Nakon odmora nastavak vodene ture murala do
zadnjeg - 35. Miron Milic, lokacija: Capraška 12.
15:00
Ručak Bijela lađa
Rezervacija mjesta za grupu.
16:30
Ogled staroga djela grada Siska;
kupanje u olimpijskom bazenu
Ljeti razgled grada, a zimi posjet SRC Sisak –
natkriveni olimpijski bazen.
19:30
Hotel Panonija
Smještaj i večera u hotelu.
8:00-
9:00
Doručak u hotelu Panonija

10:00
Capriccia centar Nebojan
Zabava: paintball, sportske aktivnosti ili wellness.
14:00
Ručak u Capriccia centru

16:00
Lončarstvo Val
Opuštajuće poslijepodne uz radionice s glinom.
19:00
Hotel Panonija
Smještaj i večera u hotelu.
8:00-
9:00
Doručak hotel Panonija

9:10
Željeznički kolodvor Sisak
Povratak kući, odnosno zaključak ture.

Slika 24: Karta murala u Sisku
Izvor: Google maps, 2021

7.8
Pokazatelji i praćenje

Pokazatelji i način praćenja prikazani su u tablici 19.

K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
109

Tablica 19: Pokazatelji i način praćenja za murale u Sisku

Prioritetno područje 1: održivost
Mjera 1: Povećanje upotrebe
organskih boja.
Pokazatelj 1: svake godine 20
% više organskih boja i
njihovog recikliranja (80 %
recikliranog materijala).
Praćenje: mjere bi se trebale
početi provoditi odmah - u
2022. godini. Svake godine
izrađuje se statistički popis
upotrijebljenih boja za svaki
oslikani mural, recikliranje
otpada provjerava se
statističkim podacima.
Mjera 2: Recikliranje otpada.
Pokazatelj 1: recikliranje 65 %
otpada, odnosno 270,40 kg
po stanovniku.
Praćenje: statistički podaci
jednom godišnje u razdoblju
od 5 godina.
Mjera 3: Usporeno kretanje.
Pokazatelj 1: broj ljudi koji će
biciklom posjetiti murale (100
mjesečno).
Praćenje: Postavka s dvama
brojačima koja ima senzor
pokreta broji bicikle i ljude.
Statistika se prati svakih 6
mjeseci.
Prioritetno područje 2: razvoj obrazovne infrastrukture
Mjera 1: Uređenje
infrastrukture pogodne za
nastavu ulične umjetnosti.
Pokazatelj 1: jedna
funkcionalna zgrada.
Praćenje: 3 puta sastanak s
arhitektom.
Mjera 2: Nabava opreme za
školu.
Pokazatelj 1: kupnja sve
potrebne opreme za školu
ulične umjetnosti.
Praćenje: 2 puta sastanak s
arhitektom i izvođačima
građevinskih radova.
Prioritetno područje 3: povećanje vidljivosti
Mjera 1: Priprema likovnih
radionica.
Pokazatelj 1: 50 stranih i 100
domaćih sudionika.
Praćenje: Nakon svake
radionice, u razdoblju od 5
godina; praćenje statističkih
podataka o dolasku turista
nakon radionica; praćenje
statistike svaka 3 mjeseca.
Pokazatelj 2: 4 radionice
godišnje.
Pokazatelj 3: Broj novih
gostiju – 50 dolazaka.
Pokazatelj 4: povećanje
priljeva dohotka za 10 % (u
kunama).
Mjera 2: Pisanje blogova i
postova.
Pokazatelj 1: 5 novih blogova
na web-stranici TZG Sisak i
Grad Sisak + platforme (FB,
IG).
Praćenje: svaka 3 mjeseca, u
razdoblju od 5 godina, na
web-stranicama i platformama
koje koriste za promociju.
Pokazatelj 2: 5 novih blogova
na Facebook stranici.
Pokazatelj 3: Redovito
objavljivanje na društvenim
mrežama (npr. svaki drugi dan
ili svaki dan u tjednu).
Mjera 3: Uspostavljena web-
stranica.
Pokazatelj 1: Napraviti jednu
web-stranicu za Re:Think.
Praćenje: 2023. godine, kada
bude izrađena nova web-
stranica.

110
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Prioritetno područje 4: povezivanje proizvoda (storytelling) i promocija
Mjera 1: Organizacija novih
programskih sadržaja na temu
lokalnih mitova i legendi.
Pokazatelj 1: 2 nova
programska sadržaja na temu
lokalnih mitova i legendi.
Praćenje: svakih 6 mjeseci
sastanak s turističkim
ponuđačima; nadzor jednom
godišnje, sa statističkim
podacima o dolascima.
Pokazatelj 2: Praćenje broja
dolazaka turista: 100.
Mjera 2: Povezivanje s
turističkim ponuditeljima u
regiji i šire u cjelovite turističke
proizvode.
Pokazatelj 1: 1 novi proizvod
koji uključuje temu murala i
povezuje se s ostalom
ponudom grada i drugih
ponuđača u cjelovit turistički
proizvod.
Praćenje: jednom
polugodišnje u razdoblju od 3
godine.
Mjera 3: Desezonalizacija.
Pokazatelj 1: 3 izvansezonska
događaja temeljena na pričama
s različitim temama.
Praćenje: događaji se prate 3
puta godišnje uz statističke
podatke o dolascima turista.

7.9
Sažetak

U projektu smo istraživali kako je ulična umjetnost, zapravo murali, ugrađena u
održivost, odnosno brigu o okolišu. Održivost uključuje četiri stupa: ekonomski,
okolišni, društveno-kulturni i klimatski. Shvatili smo da murali u gospodarskom
stupu ne donose zaradu, pa smo dali neke ideje (različite tematske večeri) i napravili
primjer itinerara za dvije noći, koji treba privući turiste i zadržavati ih na odredištu.
Vezano za okolišni stup upozorili smo da se trebaju koristiti boje i drugi dodaci koji
su ekološki prihvatljivi. Društveno-kulturni stup već je vrlo jak na zidnim slikama.
Murali povezuju i spajaju različite generacije te postojeću kulturu i tradiciju. Istaknuli
smo i zgrade koje su kulturno važne i na kojima planiramo izraditi murale koji
posjetitelje povezuju sa životom i poviješću stanovnika i destinacije. Kod klimatskog
stupa spominju se promjene temperature atmosfere, koje uzrokuju ljudi. Skrenuli
smo pozornost na masovni turizam koji se općenito odvija u Hrvatskoj, posebice
tijekom sezone, ali nije prisutan na samoj destinaciji. Obratiti treba pozornost na
izgaranje fosilnih goriva (ugljena, nafte i plina) koje uzrokuje najveću štetu.

Doznajemo da se murali spominju na stranicama Grada Siska i Turističke zajednice
Grada Siska, dok Re:Think Sisak ima društvene platforme Facebook i Instagram.
No, oni nemaju svoju web-stranicu, stoga smo pod prioritetno područje vidljivosti
dali mjeru da se uspostavi nova web-stranica koja bi se bavila samo muralima.
Također smo primijetili da se sadržaji na društvenim mrežama ne objavljuju
dovoljno često, stoga predlažemo objavljivanje barem svakog drugog dana, ako ne i
svakog dana. Aktivnost na društvenim mrežama danas je vrlo važan čimbenik
promocije i prepoznatljivosti.
K. Šetinc: Projekt Murala Re:Think Sisak
111

U zadatku smo radili i komparativnu analizu odnosno benchmarking. Analizom smo
utvrdili da murali igraju važnu ulogu u okolišu jer ne samo da uljepšavaju okoliš, već
mogu prikazati i povijest destinacije. Otkrili smo da murali potiču "pješački promet"
ili "usporeno kretanje", što ima pozitivan učinak na okoliš i promiče održivost u
destinaciji. PCA (2021) je otkrio da ulični murali zajednice dodaju vrijednost
njihovim susjedstvima i mogućnost podizanja svijesti o bilo kojoj temi.

Za ciljeve smo si zadali pregledati različitu relevantnu literaturu iz područja
istraživanja i napraviti analizu stanja, što smo učinili u poglavlju 2. Zadali smo si i
SWOT analizu iz koje smo izveli viziju i prijedloge za poboljšanje prioriteta područja.
Na kraju zadatka zaključili smo da su murali sobar smjer jer imaju jak društveno -
kulturni stup, povezuju kulturu, tradiciju, povijest i ljude. Priložili smo još nekoliko
prijedloga za koje se nadamo da će biti od pomoći.

112
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 8
Obiteljsko poljoprivredno
gospodarstvo Korablja Tišinić

LARA LEŠNJEK

U sklopu istraživanja posjetili smo destinacije Sisak i Petrinju i upoznali njihove
turističke potencijale. Zatim smo se fokusirali na turističkog ponuđača Korablju
Tišinić (slika 25). Napravili smo SWOT analizu, napisali viziju do 2030. i dali
prijedloge za poboljšanje. Svrha je ovog zadatka pomoći destinaciji nakon potresa i
dati novi uvid u situaciju, kreirati viziju turističkog ponuditelja Korablje Tišinić do
2030. godine te dati prijedloge za daljnji razvoj.

Tijekom istraživanja koristili smo različite metode rada. Uglavnom smo se fokusirali
na dobivanje informacija „od usta do usta“ od turističkih pružatelja usluga i
organizatora turizma na destinaciji. Analizirali smo raznu stručnu dokumentaciju te
izvršili terenski uvid odnosno opservaciju na terenu.

114
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 25: Korablja Tišinić
Foto: Barbara Pavlakovič, 2022.

8.1
Analiza stanja

Grad Petrinja smješten je na desnoj obali rijeke Kupe, na ušću Petrinjčice. Pripada
Sisačko-moslavačkoj županiji i prostire se na 380.94 km² na kojemu živi 24.786
stanovnika. Ime grada dolazi od latinske riječi petrus, što se prevodi kao kamen,
stijena, litica. Pretpostavlja se da je ime povezano s jednim od starorimskih naselja
na kamenjaru na području današnjeg grada. Područje je uglavnom brežuljkasto s
ponešto ravnica uz rijeke. Pretežno je ruralno i obuhvaća 55 naselja. Njegov je razvoj
tijekom povijesti bio uvjetovan dobrim geografskim položajem jer se nalazi na
raskrižju prometnica koje povezuju Zagreb i Bosnu i Hercegovinu. Upravo zbog
svog graničnog položaja može se kroz povijest pratiti njegov utjecaj na spomeničku
baštinu. Najvažnija zaštićena kulturna baština je sama jezgra grada Petrinje, koja je i
najviše stradala u potresu. Tu je i gradski park izgrađen u stilu kasnog baroka i
klasicizma. Na današnjoj lokaciji grada naseljavanje stanovništva može se pratiti od
1592. godine, kada je na ušću Petrinjčice u Kupe podignuta turska utvrda, koja je
srušena 1728. godine. Glavne ulice grada kakvog danas poznajemo izgrađene su
između 1788. i 1793. godine, kada je grad doživio gospodarski razvoj. U to su vrijeme
posebno bili cijenjeni keramičari, tesari, bravari i mesari. Od 1809. do 1813. Petrinja
je bila u sastavu Ilirskih pokrajina. Zbog strateški važnog položaja Petrinje na tom
su se području vodile stalne borbe. Grad Petrinja je kroz povijest mijenjao svoj
položaj. Pisani izvori spominju izvorni položaj 1240. godine, a nakon propasti grada
L. Lešnjek: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić
115

Turci 1592. godine grade novu Petrinju iz koje pustoše susjedne krajeve. Nakon
kršćanske opsade 1594. Turci su napustili grad, a zauzela ga je hrvatska vojska
(Petrinja, b. d.).

Korablja Tišinić (slika 1) nalazi se u selu Taborište koje je od središta Petrinje
udaljeno 5 kilometara. Stara tradicijska kuća (korablja) prenesena je iz okolice i
preuređena u restoran. Kuća posjetitelju pruža mir i opuštanje. Kuća je napravljena
bez umjetnih materijala i čavala, samo drvenim spojevima, a nalazi se na imanju od
6 ha. Restoran ima tri dvorane u seoskom stilu, jedna prima 30 osoba, druga 25, a
treća 15. Tu je i vanjska natkrivena terasa te natkriveni prostor za piknike i ostala
događanja. Pripremaju domaće tradicionalne specijalitete i jedini su takav ponuđač
na ovom području. Njihov je specijalitet teleće pečenje. Restoran ima 7 zaposlenih i
u obiteljskom je vlasništvu. Vlasnik je Alen Tišinić koji ga je preuzeo od oca. Uz
restoran se nalazi i mini zoološki vrt u kojem se nalaze razne domaće i strane
životinjske vrste (slika 26). Tu su kokoši, guske, fazani, koze, klokani, konji, alpake i
vjeverice. Jeleni, ljame, jeleni lopatari i psi slobodno šetaju prostorom. Otac
sadašnjeg vlasnika počeo je sakupljati životinje jer su mu pomogle da se nakon rata
nosi s posttraumatskim stresnim poremećajem. Imanje je idealno za povlačenje od
gradske vreve i opuštanje. U gornjim prostorijama kuće nalazi se i veći prostor za
događanja te dvije sobe koje omogućuju noćenje s doručkom. Zbog posljedica
potresa cijeli je gornji kat zatvoren i čeka obnovu. Imanje za vrtiće i škole organizira
školu u prirodi, a za organizirane posjete postavili su lunapark  i trampolin na
napuhavanje. Objekt je pogodan za poslovne ručkove, proslave, obljetnice,
prezentacije proizvoda, svečane sastanke i team building (Korablja Tišinić, 2021).

Korablja Tišinić povezuje se s lokalnim proizvođačima vina, Sisačko-moslavačkom
županijom i Turističkom zajednicom Grada Petrinje. Dio su ponude i na karti
biciklističkih ruta oko Petrinje. Uz to, promoviraju se sami. U promotivne svrhe
koriste i Facebook portal, no objave nisu česte. Imaju i vlastitu web-stranicu.
Dostupna je samo na hrvatskom jeziku i nije prilagođena osobama sa senzornim
poteškoćama. Prisutni su i na Tripadvisoru gdje zauzimaju prvo mjesto među
četirima petrinjskim restoranima. Njihova prosječna ocjena na portalu je 4,5
(Tripadvisor, 2021.).

116
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 26: Životinje na imanju Korablja Tišinić
Foto: Barbara Pavlakovič, 2022.

8.2
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja

Promatrali smo pružatelja i njegovo trenutno stanje poslovanja kroz elemente
održivog razvoja, i to s aspekta triju stupova: ekonomskog, ekološkog i društveno-
kulturnog.

Ekonomski stup: Korablja Tišinić trenutno je jedinstvena u svom djelovanju na
ovom području. Jedini su restoran takve vrste u regiji, nude domaće tradicionalne
specijalitete, a uz sve to neke se životinje slobodno kreću prostorom, dok se druge
mogu razgledati u nastambama bez posebne nadoplate. Mislimo da će i u budućnosti
ostati specifični i jedinstveni sa svojom ponudom, a žele se fokusirati na organizaciju
većih događanja poput vjenčanja.

Ekološki stup: Pružatelj se nalazi na vrlo velikom području od 6 hektara. Po
posjedu slobodno šetaju neke životinje, a moguće je i prošetati područjem i šumom
koja pripada domaćinstvu. Sama kuća također je vrlo održiva i ekološki prihvatljiva.
Ovo je tradicionalna kuća koja je nekada stajala uz Kupu. Za njezinu izradu nisu
korišteni umjetni materijali, umjesto čavala korišteni su drveni spojevi. Interijer je
također primamljiv i rustičan. Nastoje ne zadirati previše u okolinu te svojim gostima
pružiti mir i opuštanje u prirodi.

L. Lešnjek: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić
117

Društveno-kulturni stup: Objekt je domaćin raznih događanja poput obljetnica,
rođendana i tematskih okruglih stolova. Sama gradnja kuće i povijest, odnosno priča
o nastanku tvrtke sadrži mnogo kulturne baštine. Životinje je počeo sakupljati otac
sadašnjeg vlasnika koji je nakon završetka rata obolio od posttraumatskog stresnog
poremećaja, a životinje su mu bile terapija (slika 27). Tvrde da se prilagođavaju
promjenama okoliša što je bolje moguće. Nakon potresa nešto je brzo obnovljeno,
dok do velike obnove, posebice gornjeg kata, još nije došlo zbog nedostatka
potrebnih financijskih sredstava.

Slika 27: Mini zoološki vrt
Foto: Barbara Pavlakovič, 2022.

8.3
Benchmarking analiza: Slovenija

U Sloveniji smo pronašli dva primjera dobre prakse, koje ćemo detaljnije opisati u
nastavku. One mogu poslužiti kao ideje ili primjeri za daljnji razvoj ili samo kao novi
aspekt ili inspiracija.

8.3.1
Ranč Aladin

U blizini mjesta Mirna pri Trebnju nalazi se Zoološki ranč Aladin. U njemu su
smještene životinje iz cijelog svijeta. Dolaze iz Europe, Sjeverne Amerike, Južne
Amerike, Azije i Australije. Ranč je dobio ime po najvećoj životinji koja se tu može
naći, Aladinu, dvogrboj devi. Na imanju se, između ostalih, nalaze mini koze, ovce,
118
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

risovi, medvjedi, ježevi, rakuni, ljame, mufloni, merkati, papige, klokani, crvenovrati
valabiji, zamorci, samuri, vukovi i druge životinje. Za najmlađe tu su drvena igrališta,
tobogan, pješčanik i drugo. Nude i tematske igre, kao što su streličarstvo, lov na ribe,
luk za krticu, catering na imanju ili iznajmljivanje mjesta za piknik. Posjetiteljima je
tijekom cijele godine na raspolaganju i noćenje u sobi Djeda Božićnjaka. Ima
otvoreni kamin, finsku saunu, tuš i krevet. Ispred nje je hidromasažna kada. U
ponudi su i domaće salame, domaće vino i pjenušac. U ponudi imaju razne domaće
salame (salama od divokoze, jelena, vepra). Ranč je otvoren od srijede do nedjelje
od 10 do 19 sati. Kupnjom ulaznice za turu vlasnik Damjan kupuje hranu za
životinje. Za najmlađe je moguće i jahanje magarca ili kupanje u jezercu. Po želji
organiziraju i vođeni obilazak ranča gdje je moguće doznati više o samim
životinjama. Ulaznica je 6 eura za odrasle i 4 eura za djecu. Životinje na uzici su
dobrodošle besplatno (Kamela, 2018).

8.3.2
Jelenji greben

Jelenji greben je obiteljski obrt koji se nalazi u Olimju, samo nekoliko metara od
manastira Olimje. Riječ je o posjedu na kojem se nalaze pansion Jelenov greben,
čajana i kavana Pod grebenom, proizvodno - turistički centar Jelenov greben,
trgovina Pri mami, wellness centar Lara i Vinoteka Star'ata. Imanje je veliko 8 ha i
njime slobodno šeta krdo od 100 jelena, košuta i muflona. Individualno
razgledavanje životinja moguće je svakim danom radnog vremena trgovine, a
moguće je i kupiti hranu za jelene koju će vam životinje jesti iz ruke. Počeci sežu u
1998. godinu kada su na imanje s Brijuna doseljeni prvi jeleni za potrebe ispaše trave.
U početku plašljive životinje brzo su se pripitomile i sada su nadaleko poznate.
Gostionica je poznata prvenstveno po specijalitetima od divljači i gljiva, a dostupna
su i razna slovenska vina. Izrađuju i razne domaće proizvode, poput džemova, rakija,
jelenjih salama i pršuta. Posjetitelji također mogu vidjeti postupak proizvodnje. Na
imanju se nalaze tri pansiona s trima zvjezdicama koji nude noćenje. Na raspolaganju
je ukupno 16 dvokrevetnih soba i tri apartmana. Vinoteka prodaje vina renomiranih
slovenskih vinara; za više od 10 osoba nudi i degustacije. Imanje je također poznato
kao popularno mjesto za organizaciju vjenčanja, organiziraju civilnu ceremoniju za
vjenčani par te sve gozbe i slavlja. Tvrtka zapošljava 30-ak ljudi, a radi od ponedjeljka
do petka (Jelenov greben, 2022.).

L. Lešnjek: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić
119

8.4
Analiza SWOT

Nakon analize stanja krenuli smo u izradu SWOT analize odabranog turističkog
ponuđača Korablju Tišinić, što je vidljivo u tablici 20. Predstavili smo njegove
prednosti i slabosti, te prilike i prijetnje.

Tablica 20: Analiza SWOT Korablja Tišinić

SNAGE
SLABOSTI
−
Domaća gastronomska ponuda.
−
Ugostiteljstvo i profesionalna usluga.
−
Obiteljski posao i pozitivan stav.
−
Lijep pogled i bogato prirodno, mirno
okruženje.
−
Relativna blizina drugih većih gradova
(Sisak, Petrinja, Zagreb).
−
Povezivanje s lokalnim pružateljima usluga i
organizacijama.
−
Uvrštavanje na biciklističku kartu regije.
−
Razne nagrade za kvalitetu.
−
Ekološki prihvatljiva gradnja.
−
Prostor za razna događanja.
−
Upoznavanje različitih životinja.
−
Loša reklama davatelja usluga.
−
Mali prostor za parkiranje automobila.
−
Oštećena infrastruktura nakon potresa.
−
Samo dvije sobe za noćenje.
−
Besplatni obilasci životinja, bez vodiča.
−
Male i zastarjele nastambe za životinje,
potrebna obnova.
−
Slabo eksponirana priča o nastanku tvrtke i
njenoj povezanosti sa životinjama.
−
Web-stranica samo na hrvatskom jeziku.
−
Slabija promocija putem online mreža.
−
Plastične igračke za djecu.
−
Ograničeno radno vrijeme.
−
Nedostatak kvalitetnih fotografija hrane.
PRILIKE
PRIJETNJE
−
Veća potražnja za domaćom kuhinjom.
−
Mogućnost daljnjeg održivog razvoja.
−
Praćenje primjera dobre prakse sličnih
pružatelja usluga.
−
Potražnja
za
noćenjima
u
ruralnim
područjima.
−
Mogućnost dobivanja oznake kvalitete.
−
Velika
važnost
online
promocije
i
uključivanja stranih jezika.
−
Praćenje
trendova
(prehrambena
samodostatnost, pričanje priča...).
−
Zaštitnici životinja promiču bolje životne
uvjete za životinje.
−
Veća uključenost životinja u ponudu.
−
Dugotrajna obnova oštećene infrastrukture
nakon potresa.
−
Gubitak prihoda zbog raznih kriza.
−
Moguće zatvaranje zemlje zbog pandemije
COVID-a.
−
Prijetnje sigurnosti na odredištu (prirodne
katastrofe, terorizam, migranti).
−
Nedostatak radne snage zbog iseljavanja.
−
Zagađena i zapuštena okolina.
−
Izgradnja urbanog centra i gubitak mira.
−
Masovni turizam i posljedični pad kvalitete
ponude.
−
Konkurencija sličnog pružatelja usluga.

Korablja Tišinić obiteljsko je poduzeće na mirnom ruralnom mjestu okruženom
šumom. Svojim posjetiteljima pružaju mir i tišinu uz uživanje u lokalnoj
gastronomskoj ponudi i promatranje životinja. Smatramo da su zaposlenici
profesionalni, dobro obučeni i vrlo gostoljubivi. Povezuju se s lokalnim ponuđačima
i turističkom organizacijom. Sama je konstrukcija ekološki prihvatljiva jer je odraz
tradicije ovog područja, uporabe drva i bez čavala. Imaju prostor za održavanje
120
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

raznih događanja, poput okruglih stolova, rođendana, vjenčanja i slično. U svojoj
ponudi imaju i dvije sobe koje su stradale u potresu i još uvijek čekaju potrebnu
obnovu. Staza do ponuđača je asfaltirana, ali slabo označena putokazima koji bi do
njih doveli posjetitelje. U ponudi je i mali zoološki vrt koji posjetitelji mogu
razgledati sami bez vodiča. Ograde su manje, dotrajale i potrebno ih je renovirati.

Kao što je već spomenuto, posao je obiteljski. Nakon rata vlasnikov je otac obolio
od posttraumatskog stresnog poremećaja. Kako bi si olakšao bolest, počeo je raditi
i brinuti se za domaće i egzotične životinje. Posjetiteljima se ta veza i priča ne
naglašava, zbog čega nedostaje zajednička nit ili priča. Na web-stranici nema
kvalitetnih fotografija hrane niti je dostupna na bilo kojem stranom jeziku. Također,
aktivna prisutnost na raznim online mrežama nije najbolja. Upravo zbog svih
nedostataka nude se brojne prilike za poboljšanje. Ljudi se sve više raspituju o
domaćoj kuhinji, ne žele da im se na destinaciji posluži samo brza hrana, već žele
destinaciju upoznati i putem hrane. Pripovijedanje, prehrambena samodostatnost,
održivost itd. sve su važniji. Turisti sve više bježe iz gradova i žele se preseliti u
ruralna područja gdje mogu uživati u miru i tišini. Također je važno voditi računa o
odgovarajućim životnim uvjetima za razne životinje, njihov prostor mora biti čist,
prostran i što sličniji prirodnom okruženju. Važna je i dobra online promocija za
ciljanu skupinu te uključivanje ili poznavanje više stranih jezika. Svaka destinacija i
njeni pružatelji također su podložni mnogim opasnostima koje je potrebno
prepoznati i na njih se pripremiti. Utvrdili smo da Korablja Tišinić ima veliki
potencijal za daljnji razvoj, slijedi tradiciju i svjesna je njezinog potencijala.

8.5
Vizija

Na temelju SWOT analize krenuli smo u pisanje vizije za našeg pružatelja, Korablju
Tišinić. Vizija je napravljena do 2030. godine.

Do 2030. godine Korablja Tišinić bit će održivo orijentirano imanje koje će domaćim i stranim
posjetiteljima nuditi mir, odmak od svakodnevice, tradicionalnu domaću gastronomiju, smještajne
kapacitete, opuštanje u društvu životinja te organizaciju raznih događanja. Dobro će se povezati s
lokalnim ponuđačima i stanovnicima, sudjelovati u lokalnim događanjima i imati dobru online
promociju svoje ponude. Bit će prepoznati po gostoprimstvu i kvaliteti.

L. Lešnjek: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić
121

U pisanoj viziji ističemo kamo bi se u idealnom scenariju tvrtka u budućnosti trebala
kretati i koje bi ciljeve trebala postići. Korablja Tišinić i dalje će se fokusirati na
održivi turizam te svojom promocijom, gostoljubivošću i kvalitetom privlačiti i
strane posjetitelje. Nudit će im tradicionalnu gastronomiju, mir u ruralnom
okruženju i utočište od gradske vreve. Povećat će i obnoviti ponudu smještajnih
kapaciteta te osigurati bolje stanje životinja i njihovo uključivanje u svoju ponudu.
Na svom će imanju organizirati razna događanja poput team buildinga, vjenčanja,
rođendana, zlatnih vjenčanja i slično. Dobro će se povezivati s lokalnom sredinom i
sudjelovati u raznim njima primjerenim događanjima.

8.6
Prioritetna područja i mjere

Temeljem vizije postavili smo tri prioriteta razvoja tvrtke. Prioriteti su projekti koji
se moraju ostvariti ako tvrtka želi ostvariti svoju viziju.

PRIORITETNO PODRUČJE 1: RAZVOJ DODATNE PONUDE SMJEŠTAJA

Ponuditelj trenutno ne raspolaže smještajnim kapacitetima jer su oštećeni u potresu.
Prije potresa dvije sobe na gornjem katu kuće nudile su noćenje s doručkom, ali
trenutno čekaju renoviranje. Turistički trendovi pogoduju povlačenju iz masovnog
turizma i bijegu u ruralna područja. Zato smo kao prvi prioritet naveli obnovu i
izgradnju dodatne smještajne ponude koja bi se uklopila u dano okruženje i bila
održiva. Smještaj bi zadovoljio segment turista koji žele pobjeći od urbane sredine.

Mjera 1: Obnova postojeće smještajne ponude koja se nalazi u gornjim
prostorijama Korablje, a oštećena je u potresu.

U potresu na petrinjskom području stradala je i Korablja Tišinić. Neke stvari,
posebno one hitne ili one s manjim financijskim ulaganjima, brzo su obnovljene
nakon potresa, dok druge još čekaju obnovu. Jedna je od njih restauracija dviju
spavaćih soba u gornjim prostorijama objekta. Njihova obnova donijet će im
mogućnost dodatne zarade ponudom noćenja s doručkom. Obnovom će sobe
ponovno biti sigurne za posjetitelje i pružati mogućnost duljeg boravka na imanju.

122
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Mjera 2: Postavljanje nekoliko glamping kućica od lokalnih prirodnih
materijala. One će biti međusobno dovoljno udaljene da posjetiteljima
omoguće mir i opuštanje.

Kako bi se proširila ponuda smještaja primjerenog lokalnom okruženju, izgradile bi
se glamping drvene kućice. Bile bi izrađene od lokalnih prirodnih materijala, dobro bi
se uklopile s kućom i bile bi održive. Glamping kućice bit će postavljene po cijelom
posjedu u većim razmacima, neće biti blizu jedna drugoj. To će posjetiteljima dati
osjećaj samoće, mira, opuštenosti i povezanosti s prirodom.

Mjera 3: Povezivanje s lokalnim turističkim organizacijama i putničkim
agencijama koje će promovirati smještajnu ponudu na domaćem i
inozemnom turističkom tržištu.

Za uspjeh kreirane i obnovljene ponude smještaja nužna je dobra promocija na
ciljanom tržištu. Promidžba će se provoditi u suradnji s lokalnim turističkim
organizacijama (Sisačko-moslavačka županija, Petrinjski turizam i dr.) te s turističkim
agencijama koje će također moći preprodavati smještaj.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: PROŠIRENJE TURISTIČKE PONUDE MINI
ZOOLOŠKOG VRTA

Imanje je dom raznim domaćim i pripitomljenim životinjskim vrstama. Neke su
smještene u ograđene prostore dok druge slobodno šetaju imanjem. Životinje svaki
posjetitelj može vidjeti sam, a nema vođenog obilaska životinja niti stručnjaka koji
se bavi samo njima. Trebalo bi oko životinja i njihovog dolaska na imanje stvoriti
priču, kako bi ljudima bile još zanimljivije.

Mjera 1: Poboljšanje životnih uvjeta životinja obnovom i proširenjem zgrada
te po mogućnosti prilagođavanjem prostora njihovom prirodnom staništu.

Briga o životinjama postaje sve važnija u životima ljudi. Poznato nam je u kakvim se
nastambama životinje nalaze, zadovoljavaju se njihove potrebe i one imaju dovoljno
prostora za kretanje. Neke zgrade mogle bi se renovirati i proširiti za potrebe
životinja i njihovog kretanja po prostoru. Prilagođavanje prostora prirodnom
staništu životinja teško je postići kod egzotičnih životinja u vanjskim nastambama.
L. Lešnjek: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić
123

Ako se to barem donekle uspostavi, bit će to  dodana vrijednost i nešto što će
posjetitelji odmah primijetiti.

Mjera 2: Zapošljavanje stručno osposobljene osobe koja će brinuti samo o
životinjama i njihovoj dobrobiti.

Turizam promatranja životinja s vremenom postaje sve osjetljivija tema. Briga o
dobrobiti životinja za to je ključna. Zapošljavanjem stručno osposobljene osobe
osigurat će se da životinje budu zadovoljne i sretne, što će se odraziti i na
zadovoljstvo posjetitelja i broj ljudi koji će rado posjećivati mini zoološki vrt.

Mjera 3: Izrada informativnih ploča o životinjama koje se nalaze na posjedu,
koje će tumačiti  njihovo ime, podrijetlo, atrakcije i karakteristike.

Trenutno u blizini nastamba nema informacija o životinjama. Ako ne upozna
životinju, dogodi se da posjetitelj bude zbunjen. Životinje promatra sam, zbog čega
brzo gubi koncentraciju i interes da ih vidi. Uz svaku ogradu bili bi postavljeni podaci
o vrsti životinje, njezinom podrijetlu, karakteru, karakteristikama i poneka
zanimljivost. Time bi obilazak mini zoološkog vrta bio i edukativan.

Mjera 4: Stvaranje priče koja će povezati obiteljsku povijest, životinje i njihov
dolazak na posjed.

Trenutačno posjetiteljima nije predstavljena priča o dolasku životinja na imanje, koja
je zanimljiva. Zajedno s obiteljskom poviješću stvorila bi se priča koja bi pomogla u
boljem marketingu i promociji same tvrtke te bi privukla posjetitelje.

Mjera 5: Provedba obilazaka životinja na imanju i dopuštanje maženja i
hranjenja životinja posjetiteljima.

Obilasci mini zoološkog vrta trenutno se ne održavaju. Svaki posjetitelj može ga
razgledati samostalno. S ciljem boljeg upoznavanja životinja i većeg edukativnog
učinka organizirali bi se obilasci zoološkog vrta za grupe. Tijekom obilaska neke
životinje bi se mogle pomilovati  i nahraniti njima prilagođenom hranom. Radi
sigurnosti životinja i ljudi koji sudjeluju u obilasku, to bi se odvijalo pod nadzorom
osobe zadužene za vođenje zoološkog vrta.

124
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: UKLJUČIVANJE DODATNE PONUDE

Korablja je drvena kuća izrađena od potpuno prirodnih materijala. Na imanju se
nalaze drveni obori za životinje i natkriveni vanjski prostor za događanja. Budući da
je Korablja Tišinić restoran, na imanju se nalaze i dječja igrališta, dvorac na
napuhavanje, trampolin i disk golf. Sve navedeno je plastično i ne nadograđuje se na
ostalu infrastrukturu na posjedu. U suradnji s ostalim ponuđačima u okolici mogao
bi se izraditi degustacijski meni domaćih delicija ili organizirati tečajevi pripreme
tradicionalnih domaćih jela. Mogao bi se održati i kraći ljetni kamp gdje bi se učilo o
prirodi, domaćoj hrani i brizi za životinje.

Mjera 1: Zamjena plastičnih dječjih igračaka ekološki prihvatljivijim i
informativnijim, koje će upotpuniti cjelokupnu sliku imanja.

Trenutno se na posjedu nalazi mnogo plastičnih igračaka koje ne odgovaraju
prirodnom izgledu samog imanja. Igralište i lunapark pretvorili bi se u ekološki
prihvatljiviji, napravljen od materijala iz lokalnih izvora. Bili bi zanimljivi i
informativni i dobro bi nadopunili sliku imanja. Prirodni okoliš, kuća i vrsta mini
životinja bili bi skladno povezani.

Mjera 2: Provedba aktivnih tečajeva za različite lokalne posebnosti područja
na kojem se nalaze.

Korablja Tišinić jedinstvena je za ovo područje. Ona priprema tradicionalna domaća
jela, stoga je vrlo pogodna za tečajeve njihove pripreme. Ljudi vole otkrivati nove
stvari i sudjelovati u različitim iskustvima na svojim putovanjima. Tečaj pripreme
individualnih jela pogodan je kako za domaće stanovništvo tako i za domaće i strane
turiste. To bi omogućilo kontakt lokalnog stanovništva i turista te dodatno proširilo
njihovo znanje o pripremi hrane. Nakon tečaja polaznici bi, naravno, pripremljena
jela i konzumirali.

Mjera 3: Izrada degustacijskog menija lokalnih delicija u suradnji s drugim
lokalnim ponuđačima.

Turisti koji su gurmani ili samo vole dobro jesti, odlaskom na novu destinaciju i
mjesto, vole jesti tradicionalnu hranu. Posjetimo li za nas potpuno novi restoran,
može se dogoditi da nam se jelo ne svidi ili je ponuda toliko bogata da ne znamo što
L. Lešnjek: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić
125

bismo jeli. U takvim su slučajevima degustacijski meniji izvrsni. Naglasak bi bio
stavljen na lokalne specijalitete u jelovniku od nekoliko jela, nadopunjenim lokalnim
vinskim parovima.

Mjera 4: Kreiranje kratkog ljetnog kampa u kojemu bi se učilo o domaćim
delicijama, prirodi i brizi za životinje.

Tijekom ljetnih mjeseci imanje je idealno za održavanje ljetnog kampa za djecu i
mlade. Kampiranjem u šatorima na ogromnom ograđenom imanju upoznali bi se
lokalni specijaliteti, domaće i divlje životinje, priroda i povijest kraja u kojem se
nalaze.

8.7
Pokazatelji i praćenje

Tablica 21. navodi pokazatelje za svaku mjeru i način praćenja izvođenja ovih
pokazatelja.

Tablica 21: Pokazatelji i način praćenja za Korablju Tišinić

Prioritetno područje 1: razvoj dodatne ponude smještaja
Mjera 1: Obnova postojeće
smještajne ponude koja se
nalazi u gornjim prostorijama
Korablje, a oštećena je u
potresu i još uvijek čeka na
obnovu.
Pokazatelj 1: Dvije renovirane
sobe.
Praćenje: Osnovna kontrola i
pregled stanja prostorija.
Pregled stanja lajkova i dosega
nakon mjesec dana od objave.
Pokazatelj 2: Broj lajkova
renoviranih soba na Facebook
profilu.
Mjera 2: Postavljanje nekoliko
glamping kućica od lokalnih
prirodnih materijala. One će
međusobno biti udaljene
dovoljno da posjetiteljima
omoguće mir i opuštanje.
Pokazatelj 1: Izgradnja 5
glamping kućica.
Praćenje: Osnovna kontrola i
pregled stanja kuća.
Pregled nabave materijala za
izgradnju glamping kućica.
Pokazatelj 2: Najmanje 50 %
materijala za izgradnju kuća
dobiva se iz lokalnog okoliša.
Mjera 3: Povezivanje s
lokalnim turističkim
organizacijama i putničkim
agencijama koje će
promovirati smještajnu
ponudu na domaćem i
inozemnom tržištu turista.
Pokazatelj 1: Broj novih
zadovoljnih posjetitelja.
Praćenje: Anketa o
zadovoljstvu svakog
posjetitelja nakon posjeta.
Usporedba novih suradnji s
brojem prethodnih.
Pokazatelj 2: Broj novih
suradnji s turističkim
organizacijama i agencijama.

126
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Prioritetno područje 2: proširenje turističke ponude mini zoološkog vrta
Mjera 1: Poboljšanje životnih
uvjeta životinja obnovom i
proširenjem zgrada te po
mogućnosti prilagođavanjem
prostora njihovom prirodnom
staništu.
Pokazatelj 1: Broj poboljšanih
ograđenih prostora, 500
metara novouređenih prostora
i prilagođenih prirodnih
staništa životinja.
Praćenje: Usporedba staništa
prije i poslije promjena.
Mjera 2: Zapošljavanje
stručno osposobljene osobe
koja će brinuti samo o
životinjama i njihovoj
dobrobiti.
Pokazatelj 1: Zapošljavanje
jednog kvalificiranog voditelja
životinja.
Praćenje: Provjera zaposlenja i
osposobljenosti njegovatelja
životinja.
Mjera 3: Izrada informativnih
ploča o životinjama koje se
nalaze na posjedu, koje će
tumačiti  njihovo ime,
podrijetlo, atrakcije i
karakteristike.
Pokazatelj 1: Broj novih
informativnih tablica.
Praćenje: Analiza stanja prije i
nakon postavljanja
informativnih tabli.
Ispitivanje zadovoljstva
svakog posjetitelja.
Pokazatelj 2: Broj zadovoljnih
posjetitelja.
Mjera 4: Stvaranje priče koja
će povezati obiteljsku povijest,
životinje i njihov dolazak na
posjed.
Pokazatelj 1: Povećanje
financijskih prihoda za 20 %.
Praćenje: Provjera stanja
mjesečnih primanja, provjera
dizajnirane brošure, provjera
napisanih i objavljenih
članaka.

Pokazatelj 2: Izrada jedne
nove brošure.
Pokazatelj 3: Objava triju
članaka o novostima i
promjenama na internetu.
Mjera 5: Provedba obilazaka
životinja na imanju i
dopuštanje maženja i
hranjenja životinja
posjetiteljima.
Pokazatelj 1: povećanje broja
gostiju za 10 %.
Praćenje: Pregled statistike
posjećenosti i pregled
statistike prihoda od imovine.
Pokazatelj 2: Povećanje
financijskih prihoda za 5 %.
Prioritetno područje 3: uključivanje dodatne ponude
Mjera 1: Zamjena plastičnih
dječjih igračaka ekološki
prihvatljivijim i
informativnijim koje će
upotpuniti sliku imanja.
Pokazatelj 1: porast obiteljskih
dolazaka od 20 %.
Praćenje: Provjera statistike
dolaska posjetitelja.
Analiza stanja novih igara i
korištenje prirodnih lokalnih
materijala.
Pokazatelj 2: 10
novopostavljenih igrališta s
materijalima iz lokalnog
okruženja.
Mjera 2: Provedba aktivnih
tečajeva za različite lokalne
posebnosti područja na kojem
se nalaze.
Pokazatelj 1: Najmanje 5
uspješno završenih tečajeva.
Praćenje: Intervju s
polaznicima svakog tečaja.
Analiza godišnjih statistika
financijskih prihoda.

Pokazatelj 2: povećanje
financijskih prihoda od 10 %.
Mjera 3: Izrada degustacijskog
menija lokalnih delicija u
suradnji s drugim lokalnim
ponuđačima.
Pokazatelj 1: Broj lajkova
novostvorenih jela na online
mrežama.
Praćenje: Mjesečni pregled
dosega online objava oko
degustacijskog menija.
Mjera 4: Kreiranje kratkog
ljetnog kampa u kojem bi se
učilo o domaćim delicijama,
prirodi i brizi za životinje.
Pokazatelj 1: Broj zadovoljnih
posjetitelja ljetnog kampa.
Praćenje: Anketa o
zadovoljstvu sudionika svakog
kampa.

L. Lešnjek: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić
127

8.8
Sažetak

Na početku je napravljena analiza stanja kroz koju smo upoznali samu destinaciju i
našeg ponuđača te ju sagledali kroz elemente održivog razvoja. Slijedila je SWOT
analiza kojom smo tražili prednosti i slabosti Korablje Tišinič, kao i potencijalne
prilike i prijetnje koje nas očekuju. Nakon SWOT analize krenulo se u izradu vizije
pružatelja do 2030. godine i tri prioriteta koji će se do tada implementirati kako bi se
vizija mogla ispuniti. Za svaki prioritet definirali smo mjere koje će omogućiti da se
prioriteti realiziraju. Slijedila je evidencija pokazatelja i praćenje za svaku pojedinu
mjeru. Uz pomoć svega spomenutoga, ponuđač će novim spoznajama moći pomoći
sebi u daljnjem razvoju svoje tvrtke.

Kroz cijeli zadatak željeli smo ostvariti pet zacrtanih ciljeva. Uspješno smo istražili
destinaciju Sisak i Petrinja, detaljnije istražili turističkog ponuđača Korablju Tišinić i
njihovu turističku ponudu. Uspješno smo kreirali viziju budućnosti te upoznali
njihove želje i prioritete budućeg razvoja. Također smo uvidjeli ogroman turistički
potencijal ponuđača.

Korablja Tišinić u budućnosti se želi više fokusirati na organizaciju raznih događaja
i svečanosti, poput vjenčanja. Uvidjeli smo da pružatelj trenutno nema kreiranu
viziju kojoj bi težio u svom daljnjem razvoju. Utvrdili smo da su se dolasci turista
malo smanjili, no najviše su se smanjili dolasci turista koji na imanju provode noć,
jer je tijekom potresa oštećena infrastruktura za noćenje, a njezina obnova još se
uvijek čeka. Ostatak infrastrukture malo je oštećen, ali je brzo obnovljen.

Ponuđač svojim posjetiteljima pruža tradicionalnu domaću kuhinju. Na posjedu se
nalaze i razne domaće i divlje životinje koje se mogu razgledati bez nadoplate.
Životinje su u oborima, ali neke slobodno šetaju imanjem od 6 hektara. Trenutačno
ne postoji poseban program ili upravljanje životinjama, a životinje se ne mogu
slobodno hraniti niti maziti.

128
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 9
Obiteljsko poljoprivredno
gospodarstvo Ivančica Kudlek
Capriccia Centar

HERMINA PRELESNIK, MARK ZGRINSKIĆ

Svrha istraživanja bila je izrada strateškog plana održivog razvoja turističkog
ponuditelja OPG Ivančica Kudlek Capriccia Centar u Petrinji (slika 28) na temelju
četiriju stupova održivog turizma (ekološki, društveno-kulturni, gospodarski i
klimatski stup).

Slika 28: OPG Ivančica Kudlek Capriccia Centar
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.
130
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

9.1
Analiza stanja

OPG Ivančica Kudlek Capriccia centar je turistički ponuđač koji se nalazi u blizini
grada Petrinje. Počeci mu sežu u 1996. godinu, kada je djelovalo kao frizerski salon.
Zbog želje za realizacijom poslovnih ideja, 2015. godine počinje širiti vlastitu ponudu
(Capriccia centar, 2018a).

OPG Ivančica Kudlek Capriccia centar nudi smještaj za dvadesetak osoba u
bungalovima, a gostima su raspolaganju i dječja igrališta te bazen (Capriccia centar,
2018b). Za posjetitelje se organiziraju razne aktivnosti kao što su (Capriccia centar,
2018b):

−
paintball,
−
vožnja quadovima i berg/kettler vozilima,
−
organizacija događanja (rođendani, djevojačke večeri, momačke večeri),
−
aktivnosti i animacije za vrtiće i škole,
−
teambuilding za zatvorene grupe,
−
streličarstvo,
−
ostale sportske igre i aktivnosti.

Terenskim  obilaskom OPG-a doznali smo da se radi o obiteljskoj tvrtki koja
trenutno ima osam zaposlenih. Godišnje imaju više od 7000 gostiju, kojih više od
polovice i prespava barem jednu noć. Najviše ih dolazi iz Hrvatske (okolica Petrinje,
Karlovac), Njemačke, Italije te iz drugih europskih zemalja (npr. Irska). Nakon
potresa broj gostiju se smanjio, a probleme im je stvarao i COVID-19 zbog kojeg su
nakratko bili zatvorili obrt. Materijalna šteta nastala nakon potresa gotovo je u
potpunosti sanirana financiranjem osiguravajućih društava i države, pa su ponovno
krenuli s radom u većem opsegu. Zbog raznolike i raznovrsne ponude (slika 29),
ponuđač se puno ne suočava s izraženom pojavom sezonalnosti. Turistima su
dostupne usluge i aktivnosti u koje se mogu uključiti tijekom cijele godine, ljeti i zimi.
Njihova održivost očituje se u ponovnoj upotrebi materijala (vojnih sanduka) za
izgradnju terena za paintball i bungalove.

H. Prelesnik, M. Zgrinskić: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia
Centar
131

Slika 29: Dječje igralište
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.

Capriccia centar promovira se na vlastitim društvenim mrežama (Facebook i
Instagram), na stranicama Turističke zajednice Sisačko-moslavačke županije,
VisitCroatia.net, Tripadvisor, Turističke zajednice Grada Petrinje i na nekoliko
drugih stranica. Ponuđač ima i vlastitu web- stranicu na kojoj je osim priče
predstavljena ponuda i kontakti za rezervaciju. Ipak, usmena predaja njihov je
najuspješniji oblik promocije. Rezervacije turističkih proizvoda i usluga obavljaju se
osobno putem e-maila i mobitela, ponuđač nije prisutan na online booking
platformama.

9.2
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja

Želi li ponuđač dugoročno opstati u postojećim globalnim okolnostima, mora voditi
brigu o vlastitom razvoju u skladu s četirima stupovima održivog turizma. Riječ je o
globalnom turističkom trendu o kojem se posljednjih godina sve više govori. Njegovi
se principi šire među mnogim destinacijama koje ih uključuju u svoje planove
uspješnog poslovanja, a prema nekim prognozama predstavlja i smjer kojem će se u
budućnosti pridavati još veći značaj. Ovakvim načinom razvoja ponuđač neće samo
pratiti trendove i iskoristiti prilike za stvaranje profita, već će i drugi čimbenici imati
od toga koristi. Osim ekonomskog stupa održivosti, oni se očituju u trima drugima:
ekološkom, društveno-kulturnom i klimatskom stupu.

132
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Ekonomski stup: Capriccia centar predstavlja konkurentnog turističkog ponuđača.
U blizini nema turističkog objekta koji nudi slične adrenalinske doživljaje, što znači
da Capriccia centar nema veću konkurenciju u posjetima gostiju te je jedinstven za
područje Petrinje. Odmah je vidljivo da ponuđač ima veliku diversifikaciju ponude:
paintball, streličarstvo i mnoge druge sportske i adrenalinske aktivnosti, događanja za
grupe (teambuilding, momačke i djevojačke večeri, itd.) te frizerske i računovodstvene
usluge. Ovako raznolikom ponudom može zadovoljiti potrebe i želje različitih
ciljanih skupina gostiju i na taj način osigurati više izvora prihoda. Rezultat toga bilo
bi sigurnije ekonomsko poslovanje i opstanak.

Ekološki stup: Najviše poboljšanja može se kod ponuđača postići upravo s ovoga
aspekta. U djelatnostima u kojima se koriste motorna vozila dolazi do većeg
onečišćenja okoliša ispušnim plinovima. Ponuda se nalazi u neposrednoj blizini
netaknute prirode koja predstavlja veliko bogatstvo i potencijal. U blizini također
nema većih zagađivača okoliša, što potvrđuje dobar geografski položaj. Prilikom
postavljanja objekata ponude nije se previše zadiralo u okoliš nepotrebnim velikim
gradnjama npr. betonskih zgrada. Ponuđač brine o što manjem utjecaju na prirodni
okoliš korištenjem starih predmeta i materijala dajući ima novu funkciju (npr.
izgradnja bungalova, postavljanje prepreka na paintball igralištu, postavljanje ograda)
(slika 30).

Slika 30: Prepreke za paintball od otpadnih materijala
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.

H. Prelesnik, M. Zgrinskić: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia
Centar
133

Društveno-kulturni stup: Kada se pružatelja tretira kroz ovaj stup, ne treba
zanemariti činjenicu da se radi o tvrtki koju vodi obitelj s ovog područja. Već time
čuvaju se neke od vrijednosti lokalnog stanovništva i određene tradicije
svakodnevnog života, koje mogu doživjeti i gosti. Dobar je to primjer suradnje
različitih generacija jer su u rad, razvoj ideja i širenje ponude uključeni pripadnici
svih generacija, sa sviješću da se time može poboljšati kvaliteta života i mlađih
generacija. U radu se vodi računa i o kulturno-povijesnoj baštini (npr. korištenje
ratnih priča na polju paintballa i izgledu smještaja), što se odražava i u gastronomiji,
gdje se pripremaju hrana i piće tipični za ovu regiju.

Klimatski stup: Svijest o klimatskim promjenama postaje sve jača u svijetu
općenito, a i u turizmu, gdje se destinacije i ponuđači moraju prilagoditi novim
uvjetima. To se također odražava na dotičnog pružatelja usluga. Velik dio turističkih
proizvoda takve je prirode da se može odvijati tijekom cijele godine i u različitim
vremenskim uvjetima, budući da postoje aktivnosti koje se provode na otvorenom i
aktivnije su, stoga se od gostiju očekuje i prilagodba.

9.3
Analiza SWOT

SWOT analiza sastoji se od snaga i slabosti te prilika i prijetnji za pojedinu destinaciju
ili ponuđača. Sami smo na ovaj način analizirali ponuđača OPG-a Ivančica Kudlek
– Capriccia Centar. SWOT analiza turističkog ponuđača prikazana je u tablici 22.

Turistički ponuđač udaljen je od većih gradova, u čemu vidimo prednost jer gosti
mogu „pobjeći“ od gradske buke i svakodnevice te se opustiti u prirodnom
okruženju. Capriccia Centar obiteljska je tvrtka u kojoj su zaposleni članovi obitelji.
Tako lakše koordiniraju rad i donose odluke. Veliku ulogu ima i gostoljubivost koju
smo primijetili kod turističkog ponuđača. Ljubazno dočekuju gosta i rado
prezentiraju ponudu i upute za pojedine aktivnosti poput paintballa, vožnje quadovima
i slično. Ponuđač se povezuje i surađuje s lokalnim akterima kao što su Turistička
zajednica Sisačko-moslavačke županije i Turistička zajednica Grada Petrinje. Centar
Capriccia ima bogatu turističku ponudu. Nudi adrenalinske aktivnosti kao što su
paintball, vožnja quad bicikla ili berg/kettle vozila, streljaštvo i slično, organizira razna
događanja za rođendane, momačke i djevojačke večeri, teambuildinge, organizira
aktivnosti i animacije za vrtiće i škole itd.

134
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Tablica 22: Analiza SWOT OPG Ivančica Kudlek – Capriccia Centar

SNAGE
SLABOSTI
−
Udaljenost od većih gradova.
−
Obiteljska aktivnost i gostoprimstvo.
−
Povezanost s lokalnim akterima.
−
Široka turistička ponuda.
−
Bungalovi od recikliranog materijala.
−
Ponuda
prilagođena
svim
godišnjim
dobima.
−
Ponuda prilagođena željama gosta.
−
Stalni gosti i promocija "od usta do usta".
−
Lokalna hrana.
−
Dobro prezentirana ponuda na web-
stranici.
−
Prezentacija sufinanciranja EU za projekt
„Adrenalinska
avantura
na
području
Banovine“.
−
Planiranje budućeg razvoja.
−
Udaljenost od većih gradova.
−
Loše prometne oznake.
−
Prenapučenost infrastrukture na zemljištu.
−
Nedovoljno parkirališnih mjesta.
−
Nema prepoznatljivog turističkog branda.
−
Nema diferencijacije u promicanju usluga.
−
Slabo korištenje okoliša (šume i vode nisu
uključene u ponudu).
−
Ponuda nije održiva.
−
Nema poveznice na ponude.
−
Nedovoljno kreveta.
−
Web-stranica samo na hrvatskom jeziku  i
loša vidljivost web-stranice na Googleu.
−
Odsutnost na online booking platformama.
PRILIKE
PRIJETNJE
−
Postoji ponuda materijala koji se mogu
reciklirati.
−
Veća prepoznatljivost destinacije.
−
Mogućnost
sufinanciranja
od
strane
Europske unije za razne projekte.
−
Zamjena kune u euro.
−
Državno
ulaganje
u
prometnu
infrastrukturu (ceste, prometni znakovi,
javni prijevoz).
−
Prijetnje sigurnosti.
−
Nezainteresiranost države za razvoj turizma
u okruženju.
−
Novi turistički trendovi.
−
Onečišćenje okoliša i klimatske promjene.
−
Masovni turizam.
−
Pojava konkurencije.

Nudi smještaj u bungalovima, koji su izgrađeni od recikliranih materijala dobivenih
od vojske. Bungalovi su izgrađeni od starih čahura i sličnih materijala. Ovako
širokom ponudom mogu privući više različitih segmenata gostiju, a velik dio ponude
prilagođavaju upravo njihovim željama, zbog čega su uspjeli pridobiti i brojne stalne
goste jer im je najučinkovitiji način promocije ponude usmena predaja. Ponuda
Centra Capriccia prilagođena je svim godišnjim dobima jer su na raspolaganju
aktivnosti koje se mogu provoditi ljeti i zimi. Zbog toga imaju goste, a time i prihode,
tijekom cijele godine. Uz sve navedeno, turistički ponuđač nudi domaću hranu i piće,
što proizvode sami ili nabavljaju od drugih lokalnih ponuđača (npr. likeri, sokovi).
Sva njihova ponuda dobro je prezentirana na njihovoj web-stranici, jer ju prikazuju
i kroz slike i videe, a samim time gost ima bolju predodžbu o tome što nude, čak i
prije nego što dođe do ponuđača. Na stranici su također predstavljena sufinanciranja
od strane Europske unije, npr. za projekt „Adrenalinska avantura na području
H. Prelesnik, M. Zgrinskić: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia
Centar
135

Banovine“, gdje se vidi odakle im financijska sredstva i kako su uložena u ponudu.
Razmišljanje unaprijed i planiranje razvoja također je prednost za pružatelja usluga.
Njihov plan je izgradnja kućica na drvetu. Fokus će biti na turističkom iskustvu koje
će gost moći doživjeti na adrenalinskim programima poput "robinzonskog iskustva",
gdje će gosti još više biti u dodiru s prirodom.

Centar Capriccia udaljen je od većih gradova, stoga se mnogi potencijalni gosti zbog
duge vožnje ne odlučuju posjetiti ovog turističkog ponuđača. Jedan je od nedostataka
Capriccia centra loša prometna signalizacija koja u određenim situacijama može
otežati dolazak ovamo.  Kod ponuđača turistička je infrastruktura na relativno
malom zemljištu prenapučena. Sve se aktivnosti odvijaju usporedno pa gosti mogu
izgubiti osjećaj okruženosti prirodom. Također, ispred zgrade nema dovoljno
parkirališnih mjesta pa se u slučaju većeg broja gostiju svi ne mogu parkirati. Ne
postoji prepoznatljiva turistička marka turističkog ponuđača, kao ni krovna marka
niti jedinstven naziv tvrtke. Upotrebljavaju različite nazive: OPG Ivančica Kudlek,
Capriccia Centar, Nebojan Paintball, Frizerski salon Capriccia itd., a gosti ne znaju
da sve to pripada jednom turističkom ponuđaču. Također smo primijetili nedostatak
diferencijacije promocije usluga. U određenim slučajevima, ponuđač na istom mjestu
zajedno reklamira frizerski salon, Capriccia centar, paintball i drugo. Uočili smo i
slabu iskorištenost okoliša jer prirodni elementi poput šume i vode nisu dovoljno
uključeni u ponudu. Dio njihove ponude nije održiv jer koriste materijale koji ne
pripadaju prirodnom okolišu, npr. velike plastične mete, plastične igračke i sl., a
zagađuju zrak i motorima, quadovima i berg/kettle vozilima. U ponudi također nema
edukativnog elementa koji bi imao značajan utjecaj na dugoročni razvoj destinacije
u sklopu održivog turizma. Na taj bi način turistički proizvodi stjecali dodanu
vrijednost jer bi se znanje dijelilo i širilo među lokalnim stanovništvom i gostima, što
bi utjecalo na uspješno dugoročno funkcioniranje destinacije. Primijetili smo da ne
postoji zajednička priča koja povezuje njihove ponude. Sadržaji ponude nisu
usklađeni jer nude frizerske usluge, računovodstvene usluge, organiziraju događanja,
paintball, streličarstvo, quad i berg/kettle vozila itd. Nedostaje im priča koja stoji iza
cjelokupne ponude, razlog zašto nude toliko različitih usluga, kako se međusobno
povezuju, a uz to neke aktivnosti nisu tradicionalne i ne pripadaju toj sredini. Jedan
je od nedostataka Capriccia Centra što u ponudi imaju samo dva bungalova, svaki s
deset kreveta (ukupno dvadeset), što smatramo da je premalo, jer veće grupe nemaju
mogućnost noćenja u neposrednoj blizini ili kod turističkog ponuđača. Slaba strana
turističkog ponuđača je web-stranica koja je napisana samo na hrvatskom jeziku, a
136
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

uz to je i slabo vidljiva na Google pregledniku jer je prije nje čak šest drugih
poveznica. Turistički pružatelj usluga ne promovira se na platformama za online
rezervacije kao što su Booking i Airbnb, što vidimo kao slabost jer se danas većina
rezervacija obavlja online. Zbog toga pružatelj usluga može izgubiti potencijalne
dodatne goste.

Prva prilika Capriccia Centra je to što na tržištu postoji širok izbor materijala koji se
mogu reciklirati, što znači da bi se buduće kućice na drvetu mogle graditi od
prirodnih materijala poput drva. Veća prepoznatljivost destinacije mogla bi
posljedično dovesti do veće potražnje za Capriccia Centrom. Turistički pružatelj ima
mogućnost sufinanciranja od strane Europske unije za razne projekte, što bi im bilo
od pomoći. U slučaju promjene nacionalne monetarne valute kune u euro, olakšao
bi se proces prodaje turističkih proizvoda gostima iz inozemstva, jer ne bi morali
brinuti o zamjeni novca prije ili tijekom dolaska. Prilika Capriccia Centra je da država
investira u prometnu infrastrukturu (prometnice, prometne znakove i javni prijevoz),
što bi dovelo do veće posjećenosti turističkih ponuđača, jer bi bila bolja cestovna
povezanost, ceste bi bile bolje označene, a osim toga, bilo bi moguće do ponuđača
stići javnim prijevozom.

Prijetnje Capriccia centru su sigurnosne prijetnje poput zdravstvene krize zbog
COVID-19, ekonomske krize, elementarnih nepogoda (potres), terorizma,
kriminala, migranata itd., što može dovesti do smanjenja posjeta gostiju, a time i
propasti obiteljskog biznisa. Nezainteresiranost države za razvoj turizma u
okruženju i davanje prioriteta drugim destinacijama (npr. primorskim ljetovalištima)
mogu smanjiti financijska sredstva koja državna tijela izdvajaju za razvoj turizma i
drugih aktivnosti u blizini. Time bi se smanjila atraktivnost mjesta za turiste, a
istovremeno bi lokalno stanovništvo moralo tražiti druge vrste zaposlenja izvan
turizma. Prijetnja turističkom ponuđaču su novi turistički trendovi, poput virtualnog
turizma koji se temelji na posjećivanju destinacije posredno od kuće te na novijim i
skupljim tehnologijama prilikom korištenja određenih turističkih usluga. Zbog toga
potencijalni gosti ne bi tražili Capriccia centar, a on bi zbog manjeg broja posjeta
mogao izgubiti korist od turističkih aktivnosti. Onečišćenje okoliša i klimatske
promjene mogu uvelike utjecati na razvoj turističkog ponuđača koji gubi prirodni
kapital kao dio svoje ponude. Masovni turizam podrazumijeva prenapučenost i
veliku gustoću ljudi koji mogu uništiti prirodni okoliš, što je također potencijalna
H. Prelesnik, M. Zgrinskić: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia
Centar
137

prijetnja. Na kraju, ali ne manje važno, pojava konkurencije odnosno drugih
pružatelja sličnih usluga može smanjiti broj posjetitelja Capriccia centra.

9.4
Vizija

Nakon terenskog obilaska pružatelja i njegove SWOT analize, u sklopu zadanih
ciljeva i namjene, sastavili smo viziju Capriccia Centra do 2030. godine koja glasi:

Do 2030. godine želimo postati vodeći ponuđač doživljaja za različite zatvorene skupine u Sisačko-
moslavačkoj županiji, koji stavlja naglasak na cjeloživotno učenje ljudskih vještina za život u
skladu s prirodom.

Ponuđač će do 2030. godine postati promotor doživljaja i adrenalinsko-turističke
ponude u bližoj okolici, odnosno Sisačko-moslavačkoj županiji. Uz aktivan provod,
jedan od glavnih atributa bit će poticanje cjeloživotnog učenja nekih osnovnih
vještina, kako kod gostiju tako i kod lokalnog stanovništva. Važno je podići svijest o
važnosti održivog razvoja i sinergije čovjeka i prirodnog okoliša. S tog razloga
turistički ponuđač mora postati prepoznatljiv i dostupan različitim ciljanim
skupinama gostiju, kojima će to predstavljati dodatnu vrijednost.

9.5
Prioritetna područja i mjere

Za turističkog ponuđača Capriccia Centar naveli smo tri prioriteta koje je  moguće
postići mjerama. Za svaki prioritet definirali smo po tri mjere koje ćemo tumačiti u
nastavku.

PRIORITETNO
PODRUČJE
1:
POVEĆANJE
DOSTUPNOSTI
TURISTIČKOG PONUĐAČA

Turistički ponuđač Capriccia centar slabo je označen, a pristupačnost za različite
ciljane skupine gostiju nije najprikladnija. Zaključili smo da se element pristupačnosti
„prema“ i „od“ turističkog ponuđača može poboljšati.

138
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Mjera 1: Uređenje prometne signalizacije uz pomoć Grada Petrinje

Utvrdili smo da je prometna signalizacija do turističkog ponuđača loša jer nema
znakova i nije najprikladnija jer je gostima otežan pristup Capriccia centru. Ponuđač
bi s Gradom Petrinjom dogovorio uređenje prometne signalizacije s oznakom
Capriccia Centar.

Mjera 2: Uređenje zemljišta

Kod turističkog ponuđača uočili smo prenapučenost turističke infrastrukture na
relativno malom prostoru. Stoga bi se prostorno uređenje zemljišta moglo drugačije
izvesti i pojedina infrastruktura ili elementi turističke ponude premjestiti na veći
prostor. Time bi se izbjeglo gomilanje ljudi na malom prostoru. Uz pomoć
stručnjaka mogao bi se izraditi razvojni plan za optimalno korištenje zemljišta.
Doznali smo da je teren na nekim mjestima makadam, a na drugima trava. Preko
zemljišta mogla bi se napraviti staza od drvenih dasaka za lakše kretanje invalidskim
i dječjim kolicima.

Mjera 3: Uređenje parkirališnih mjesta

Kod ponuđača smo primijetili da nema dovoljno uređenih parkirališnih mjesta, što
može biti problem kod velikog broja gostiju. Zemljište bi trebalo prostorno urediti
tako da bude više parkirališnih mjesta, što bi omogućilo smještaj većeg broja vozila.

PRIORITETNO
PODRUČJE
2: RAZVOJ
DODATNE
PONUDE
I
AKTIVNOSTI

Capriccia centar već ima vrlo raznoliku ponudu koja je usmjerena na provođenje
slobodnog vremena te na adrenalinske i sportske aktivnosti. Danas je trend da
turistički ponuđači u svoju ponudu dodaju edukativne sadržaje, kako bi gosti mogli
nešto naučiti iz njihovog turističkog iskustva. Temelji li se ponuda na sudjelovanju
gostiju u aktivnostima ili u samom programu, to njihovo iskustvo čini još
nezaboravnijim.

H. Prelesnik, M. Zgrinskić: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia
Centar
139

Mjera 1: Izgradnja novih smještanih kapaciteta

Kako turistički ponuđač trenutno nudi svega dvadesetak kreveta u dva bungalova,
veće grupe gostiju ne mogu tu spavati. Dakle, mogli bismo od recikliranog materijala
izgraditi još više bungalova i smještajne kapacitete koji bi gostima pružili poseban
doživljaj. Kućice na drvetu mogu se graditi od prirodnih materijala kao što je drvo i
nuditi samo malim grupama ili obiteljima i parovima. Većim standardom i kvalitetom
gradnje dobili bismo onoliko financijskih prihoda koliko i većim brojem gostiju.

Mjera 2: Razvoj ponude preživljavanja u prirodi

Turistički ponuđač Capriccia Centar svojoj ponudi mogao bi dodati i edukativni
element te  razviti posebne adrenalinske programe u kojima bi gosti mogli učiti kako
preživjeti u prirodi. Program bi trajao dva dana te uključivao noćenje u šatorima koje
će sami izgraditi od prirodnih materijala. U slučaju lošeg vremena gostima bi bilo
omogućeno noćenje u bungalovima. Program bi uključivao aktivnosti poput berbe
biljaka, nabave hrane, izrade proizvoda poput torbi ili košara itd. Ponuda bi
uključivala i lokalno stanovništvo i stručnjake koji to dobro poznaju te bi savjetovali
i pomagali gostima pri realizaciji ideja. U prvom planu bila bi prirodna baština okoliša
koja bi bila uključena kako u adrenalinsku ponudu tako i u edukativne programe.

Mjera 3: Osmišljavanje radionica za goste

Capriccia Centar u svoju bi ponudu mogao uključiti radionice ili tečajeve kulinarskog
sadržaja. Njima bi gosti mogli naučiti pripremati tradicionalna jela ovoga kraja kao
što je šaran na rašljama, proizvode od kestena poput kesten pirea i kolača od kestena,
vanjkuše sa slaninom (tijesto nadjeveno slaninom), žgance i slično te kako se prave
lokalni likeri i žestoka pića. U programima bi sudjelovali i drugi lokalni turistički i
gastronomski ponuđači, koji bi pomogli u dostavi namirnica, hrane i samim
radionicama. Osim kulinarskih, mogle bi se održati i vrtlarske radionice na kojima bi
gosti mogli naučiti kako se brinuti o vrtu, kako saditi pojedine biljke i slično. Za
pripremu ovih radionica mogli bi sakupljati određene biljke, npr. ruže od kojih bi
sami izrađivali eterična ulja. Radionice bi bile prikladne kako za turiste tako i za
lokalno stanovništvo.

140
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: NOVI PRISTUPI MARKETINGU I
PROMOCIJI

Kao što je već spomenuto, turistički ponuđač Capriccia Centar promovira se putem
svoje web- stranice, Facebook profila, Instagram profila i putem 'usmene predaje'.
Svoju promociju mogu unaprijediti novim pristupima, a time i pridobiti nove goste.

Mjera 1: Uređenje web-stranice i prijevod na strane jezike

Web-stranica ponuđača trenutno je izrađena samo na hrvatskom jeziku, što stranim
gostima onemogućava upoznavanje s ponudom i objektom. Prevođenjem web-
stranice na najmanje dva strana jezika (npr. engleski i njemački) otvorila bi se
mogućnost ulaska na nova tržišta. Osim toga, ponudu na svojoj web stranici može
podijeliti stvaranjem nekoliko podstranica koje razlikuju jednu vrstu usluge od druge,
na primjer:

A)
Smještaj
− Bungalovi
− Dodatni kapaciteti (npr. kućice na drvetu)
B)
Adrenalinske i sportske aktivnosti:
− Paintball
− Streličarstvo
− Vožnja četverociklima
− Berg/kettler vozila (itd.)
C)
Organiziranje događanja
− Rođendani
− Djevojačke večeri
− Momačke večeri
− Teambuilding
D)
Ostala ponuda
− Dječje igralište
− Bazen
E)
Frizer
F)
Knjigovodstvene usluge

H. Prelesnik, M. Zgrinskić: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia
Centar
141

Mjera 2: Prijava na online platformu Booking.com

Turistički ponuđač mogao bi se prijaviti na internetsku platformu Booking.com koja
potencijalnim gostima omogućuje online rezervaciju usluga. Mnogi su ljudi upoznati
s ovom online platformom, stroga bi to bilo dobro ulaganje u povećanje broja gostiju.
Osim toga, dobili bismo povratne informacije i ocjene te komentare gostiju koji su
boravili u Capriccia Centru, što bi samo poboljšalo ponudu.

Mjera 3: Uspostavljanje krovnog branda odnosno jedinstvenog naziva tvrtke
za promociju

Primijetili smo da u pojedinim slučajevima (plakati, brošure, online slike) turistički
ponuđač nema prepoznatljiv turistički brand ili koristi različite nazive. Na istoj se slici
promovira kao Capriccia centar, Capriccia frizerski salon i Paintball centar. Stoga bi
mu trebao krovni brand ili jedinstveno ime tvrtke za aktivnosti, npr. samo Centar
Capriccia.

9.6
Pokazatelji i praćenje

Za svaku mjeru navedenu u prethodnom poglavlju odredili smo pokazatelje i način
praćenja koji će pokazati napredak razvoja odnosno kako se postavljeni prioriteti
ostvaruju. Svi koraci prikazani su u tablici 23.

Tablica 23: Pokazatelji i način praćenja za OPG Ivančica Kudlek Capriccia Centar

Prioritetno područje 1: povećanje dostupnosti turističkog ponuditelja
Mjera 1: Uređenje prometne
signalizacije uz pomoć Grada
Petrinje.
Pokazatelj 1: Postavljanje 3 do
5 prometnih znakova od
Petrinje do lokacije ponuđača.
Praćenje: Pregled položaja
oznaka na odgovarajućim
mjestima jednom nakon što je
radnja poduzeta.
U prvim dvjema godinama
nakon provedbe mjere gosti se
u anketnom upitniku
izjašnjavaju o prometnim
znakovima, jesu li se snašli do
ponuđača i sl. Odgovori na
anketu bi se na kraju
analizirali.
Pokazatelj 2: Najmanje 200
zadovoljnih gostiju.
Mjera 2: Uređenje zemljišta.
Pokazatelj 1: Udaljenost
najmanje 8 m od jednog do
142
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

drugog elementa turističke
ponude.
Praćenje: Skladnost uređenja
ocjenjivao bi izrađivač plana
nakon provedene mjere.
Uređenje bi se evaluiralo uz
pomoć fokus grupa osoba s
posebnim potrebama, obitelji s
malom djecom i sl., koje bi
davale komentare i prijedloge
za poboljšanje puta. Primjedbe
bi se analizirale, a uređenje bi
se provjeravalo jednom nakon
provedbe mjere.
Provjeravalo bi se mogu li  se
invalidska i dječja kolica kretati
asfaltiranom stazom i je li ona
dovoljno široka. Bilo bi
dovoljno provjeriti jednom
neposredno nakon provedbe
mjere.
Pokazatelj 2: Uređene staze
od dasaka u dužini od
najmanje 50 m.
Pokazatelj 3: Brunčanske
staze široke najmanje 2,5 m.
Mjera 3: Uređenje
parkirališnih mjesta.
Pokazatelj 1: Uređena
parkirališna mjesta za 15
automobila.
Praćenje: Nakon uređenja
parkirališnih mjesta, tri godine
u svako doba preispitivala bi
se prosječna popunjenost
parkirališnih mjesta za osobne
automobile i kombi vozila te
bi se na taj način ocijenila
izvedba  i uspješnost mjere.
Pokazatelj 2: Uređena
parkirališna mjesta za 3 kombi
vozila.
Prioritetno područje 2: razvoj dodatne ponude i aktivnosti
Mjera 1: Izgradnja novih
smještanih kapaciteta.
Pokazatelj 1: 10 novih kreveta
u bungalovima.
Praćenje: Svake godine pratili
bismo podatke o prosječnoj
popunjenosti i prosječnoj
dužini boravka gostiju u
bungalovima i u kućicama na
drvetu za svaki mjesec
posebno.
Pokazatelj 2: 10 novih kreveta
u kućicama na drvetu (dva za
4 osobe i jedan za 2 osobe).
Mjera 2: Razvoj ponude
preživljavanja u prirodi.
Pokazatelj 1: Najmanje 10
gostiju koji su sudjelovali u
programu tijekom ljetnih
mjeseci i najmanje 5 gostiju
tijekom zimskih mjeseci.
Praćenje: Za svaki mjesec
provjeravao bi se broj gostiju
koji su kupili turistički
proizvod temeljem izdanih
računa.
Dvije godine nakon svake
objave broj čitatelja ove
stranice provjeravao bi se uz
pomoć medijskih analitičkih
sustava i uspoređivao s brojem
sudionika u programu.
Pregled broja sklopljenih
ugovora o suradnji.
Pokazatelj 2: Najmanje 3
spomena proizvoda u javnim
medijima i na web-stranicama.
Pokazatelj 3: Sudjelovanje
najmanje 4 partnera u
provedbi programa.
Mjera 3: Osmišljavanje
radionica za goste.
Pokazatelj 1: Najmanje 5
radionica godišnje.
Praćenje: Na početku svake
godine napravio bi se plan
radionica – „što“ i „kada“. Na
kraju godine provjerilo bi se
Pokazatelj 2: Najmanje 15
gostiju koji su sudjelovali u
H. Prelesnik, M. Zgrinskić: Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia
Centar
143

radionicama u ljetnim
mjesecima i najmanje 10
gostiju u zimskim mjesecima.
jesu li te radionice stvarno i
provedene.
Broj polaznika radionice
provjeravao bi se za svaki
mjesec na temelju
ispostavljenih računa.
Na svakoj radionici pratiti i
bilježiti aktivnosti turističkih
aktera, koje nam namirnice
pružaju, na koji način nam
pomažu i slično.
Pokazatelj 3: Uspostava
partnerstava s 3 turistička
ponuditelja u tom području.
Prioritetno područje 3: novi pristupi marketingu i promociji
Mjera 1: Uređenje web-
stranice i prijevod na strane
jezike.
Pokazatelj 1: Uređivanje šest
podstranica.
Praćenje: Pregled broja
podstranica. Svaki mjesec
pregled statistike posjećenosti
web-stranice na engleskom i
njemačkom jeziku pomoću
Google Analytics ili druge
analitičke aplikacije. Ovi bi se
podaci uspoređivali s
prethodnim podacima, kada je
stranica bila samo na
hrvatskom jeziku.
Pokazatelj 2: Prijevod na dva
strana jezika (engleski i
njemački).
Mjera 2: Prijava na online
platformu Booking.com.
Pokazatelj 1: Najmanje 500
rezervacija putem online
platforme.
Praćenje: Statistika
Booking.com platforme
pregledavala bi se mjesečno
(broj napravljenih rezervacija).
Mjesečni pregled financijskih
prihoda putem Booking.com.
Pokazatelj 2: 50.000 kn
prihoda od promocije na web-
stranici godišnje.
Mjera 3: Uspostavljanje
krovnog branda odnosno
jedinstvenog naziva tvrtke za
promociju.
Pokazatelj 1: Najmanje 300
brošura o ponuđaču s jednim
imenom na hrvatskom, 250 na
engleskom i 250 na
njemačkom jeziku.
Praćenje: Pregled tiskanih
brošura i njihova dostava od
strane ponuđača (turistički
ponuđači, muzeji, TIC-ovi,
turističke zajednice...).
Svaki mjesec provjeravalo bi
se na kojim se web-stranicama
i društvenim mrežama
predstavlja ili spominje
pružatelj, brojale bi se objave i
je li to utjecalo na povećanje
broja gostiju.
Pokazatelj 2: Najmanje 5
predstavljanja ponuđača na
drugim web-stranicama i
društvenim mrežama pod
istim nazivom godišnje (npr.
turističke zajednice, vijesti,
drugi ponuđači u turizmu).

9.7
Sažetak

Nakon provedenog istraživanja i intervjua na samoj destinaciji s voditeljicom
Capriccia centra, postigli smo cilj, izradu strateškog plana održivog razvoja
turističkog ponuditelja OPG Ivančica Kudlek Capriccia centar Petrinja. Nakon
analize pružatelja i SWOT analize postavili smo viziju do 2030. godine te odredili
prioritetna područja i mjere kojima pružatelj može postići postavljene prioritete:
144
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

povećanje vlastite dostupnosti, usvajanje novih pristupa marketingu i promociji te
razvoj dodatne ponude i aktivnosti. Kod potonjeg smo se fokusirali na ponudu
turističkih proizvoda koji potiču učenje različitih vještina, pomoću kojih i lokalno
stanovništvo i gosti mogu naučiti živjeti održivije i ekološki prihvatljivije.

Svojim radom odgovorili smo i na istraživačka pitanja koja smo si postavili na
početku. Na pitanje „Kako se razvija ponuda OPG-a Ivančica Kudlek Capriccia
Centar u skladu s održivim načelima?“ odgovorili smo da se pružatelj pridržava nekih
od glavnih stupova održivosti. Svojom raznolikom ponudom i dobrim idejama za
razvoj usluga u budućnosti dobro brine o gospodarskom razvoju. Najveće je
odstupanje u ekološkom stupu, gdje još ima dosta prostora za nadogradnju
ekološkog poslovanja, za što je davatelj inače iskazao interes idejama o projektima
gdje bi se priroda još više uklopila u ponudu i prezentirala posjetiteljima na osobnijoj
razini (sadnja karakterističnih vrsta biljaka, turistički doživljaji u prirodi i smještaj na
drveću). Smatramo da će optimalno poslovanje u okviru ekološkog stupa moći
ostvariti kada otprave posljedice potresa i postignu veću financijsku stabilnost.

Odgovor na drugo pitanje „Kako se OPG Ivančica Kudlek Capriccia Centar nosi s
postpotresnim problemima?“ dobili smo nakon obilaska destinacije i samog
pružatelja usluga. Ponuđač je pomoć za sanaciju materijalne štete dobio od države i
osiguravajućeg društva, a što se tiče samih posjetitelja i redovitih prihoda, unatoč
prolaznim velikim problemima (na to je utjecala i situacija u državi vezana uz
COVID-19), pružatelj je uspio ponovno pokrenuti aktivnost. Iako za sada još u
manjem obimu, redovito prima goste i uspješno predstavlja svoju ponudu. Uz to, svi
članovi obitelji i osoblje misle na budućnost i planiraju nove ponude, što svjedoči
predanosti poslu koji predstavlja važan dio njihovog života.
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Poglavlje 10
Lončarstvo Val

MATIJA REŽONJA, NINA ANDREJČ

Lončarstvo se temelji na tradicionalnoj proizvodnji lončarskih proizvoda. U 19. je
stoljeću u Petrinji bilo oko 100 obrtnika. Lončarstvo se razvijalo na temelju
kvalitetne gline koja se dobavljala iz Škole za primijenjenu umjetnost u Zagrebu
(Turistička zajednica Grada Petrinje, b. d.). Tradiciju šest generacija lončara preuzeo
je Valentino Valent koji se lončarstvom počeo baviti prije desetak godina, a trenutno
sa svojom obitelji uspješno vodi lončarsku tvrtku u rodnoj Petrinji. U početku su se
obrtnici Lončarstva Val bavili ručnom izradom posuđa (slika 31). S vremenom su
shvatili da je glina medij za umjetnost. Trenutno se uspješno bave keramikom i
kiparstvom. Valentino Valent 2010. godine izučio je zanat kod majstora keramičara
Mateja Stanešića i aktivno započeo s izradom uporabnih predmeta od gline,
postupno unaprjeđujući proizvodnju i skupljajući zadovoljne kupce koji se rado
vraćaju. Lončarstvo Val sastoji se od pet vrlo kreativnih i operativnih ljudi koji su
spremni ispuniti svaki kreativni tehnički ili umjetnički zahtjev koji im se nađe na
putu. Sadašnji lončarski atelje djelo je keramičara Valentina Valenta i njegove obitelji
i temelji se na tradicionalnoj uporabnoj keramici (Lončarstvo Val, 2020.).

146
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Slika 31: Lončarstvo Val
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.

Uvjeti koji moraju biti ispunjeni za razvoj turizma u području obrtništva ove vrste
proizlaze prvenstveno iz prirodne životne baštine prostora u kojem djeluju i navika
potencijalnih turista. Teorijska polazišta istraživanja temelje se na povijesti i razvoju
razmatrane destinacije, integraciji razmatranog ponuđača u destinaciju, promociji,
viziji i integraciji elemenata sa stupovima održivog turizma. Putem zadatka nastojimo
razviti znanje o zanatskom radu na primjeru lončarstva u Petrinji te se fokusirati na
šire mogućnosti razvoja koje umjetnici kasnije mogu upotpuniti u vlastitim
umjetničkim objektima. U empirijskom dijelu istraživanja koristili smo se primarnim
izvorima, gdje smo na temelju istraženog terena u Petrinji došli do ideje o osnivanju
lončarske radionice i održavanju edukativnih radionica. Svrha rada bila je istražiti što
obrtnička djelatnost znači kao razvojna šansa za očuvanje tradicijskih postupaka
obrade gline, a prije svega važnost upoznavanja s određenim tehničkim vještinama i
utjecajima zainteresiranih strana s tradicijom lončarstva na interaktivan način.

10.1
Analiza stanja

Zbog kvalitetnih naslaga gline lončarstvo se smatra najstarijim, najraširenijim i
najpoznatijim petrinjskim zanatom. Lončarstvo je procvat doživjelo sredinom 19.
stoljeća, kada je bilo oko 100 obrtnika. U današnju Gajevu ulicu, koja se nekad zvala
Lončarska, tada se nastanilo 56 keramičara. Najbliže je bilo Stance, nalazište vrlo
kvalitetne gline koja se i danas koristi (Prerad, 2021.). Lončarstvo se dobro razvilo
M. Režonja, N. Andrejč: Lončarstvo Val
147

zahvaljujući kvalitetnoj i dobro poznatoj petrinjskoj glini kojom su se opskrbljivale
Akademija i Škola primijenjene umjetnosti u Zagrebu. Poznata kiparica Mila Wood
koristila je petrinjsku glinu pri izradi spomenika Stjepanu Radiću (1929.). Ovaj
glineni spomenik ispečen je u radionici Šandora Stanešića, kasnije izliven u bronci i
postavljen na istoimenom trgu u Petrinji (1936.). Među suvenirima ističe se stucka -
keramička posuda (slika 32), nekada uporabni predmet za nošenje vode ili vina, a
danas jedan od tradicijskih suvenira Petrinje (Turistička zajednica Grada Petrinje, b.
d.).

Slika 32: Proizvodnja stucke
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.

S vremenom je lončarstvo u ovoj kolijevci hrvatskog pučkog lončarstva gotovo
zamrlo. Posljednji petrinjski keramičar bio je Matej Stanešić (83). Valentino Valent
upoznao ga je tijekom studija u Zagrebu i 2010. godine kod njega je počeo učiti
petrinjsku tradiciju. Kad se okušao u izradi keramike, pokazalo se da mu to ide od
ruke. Matej je postao Valentov učitelj i mentor, pa sada Valent ima velike planove za
lončarstvo u Petrinji. Od tada do danas u Petrinji se lončarstvom i keramikom
pozabavilo još nekoliko građana, tako da će se tradicija u ovom gradu nastaviti, no
očito će se podići na višu razinu, jer Valentino trenutno razvija izgradnju centra
lončarstva u svom rodnom gradu. Ideja postoji već šest godina. Prije tri godine
Valentino Valent i njegovi prijatelji počeli su raditi na projektu muzeja keramike, gdje
bi se održavale keramičke radionice, stoga su osmislili prostor od oko 150 četvornih
metara, a Valentino Valent  unajmio je zemljište na atraktivnoj lokaciji. U studenom
148
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

2020. godine dobili su građevinsku dozvolu i postavili temelje. Nažalost, potres u
prosincu 2019. i siječnju 2020. promijenio je planove za keramičku radionicu.
Prvotno je sama zgrada prije potresa planirana kao montažna. Nekoliko dana nakon
potresa Valentinu Valentu javili su se riječki poduzetnici i predložili sufinanciranje
obnove obrta. Svojom donacijom Valentino Valent nastavio je prikupljati sredstva
za budući muzej keramike. Valent je u sklopu ovog muzeja zamislio i „akademiju
blata“ koja bi prezentirala sve vezano uz lončarstvo (Prerad, 2021.).

Lončarstvo Val nastavak je dugogodišnje tradicije petrinjskog lončarstva. Majstor
keramike Valentino Valent diplomirani je inženjer tehničke struke, koji je to područje
intenzivno koristio u proizvodnji spajajući tehničko obrazovanje s kreativnim
umjetničkim zahtjevima tržišta, što je rezultiralo visokokvalitetnim i dizajnerski
dosljednim konačnim proizvodom. Nadalje, Valent se aktivno bavi izradom
uporabnih predmeta od gline, postupno unapređuje proizvodnju i istražuje
potencijalna tržišta za prodaju svojih proizvoda, tako da danas ima zadovoljne kupce
koji se rado vraćaju. Tim Lončarstva Val čini pet kreativnih i operativnih ljudi koji
su spremni ispuniti svaki kreativni tehnički ili umjetnički zahtjev koji im se postavi
kao projektni izazov. S razvojem djelatnosti Valentina Valenta Lončarstvo Val
unaprijedilo je svoju proizvodnju tako da danas može isporučivati vrlo velike serije
keramike, kako lijevanjem gline u kalupe tako i prešanjem na velikim hidrauličnim
prešama. S kapacitetom električnih visokotemperaturnih peći jedna su od vodećih
tvrtki u proizvodnji uporabne i dekorativne keramike.

U svom dosadašnjem radu umjetnik Valentino Valent pronašao je neke nove načine
stvaranja i izražavanja u nekim drugim medijima, kao što su stiropor, beton,
stakloplastika, drvo, gips, tkanina, kamen, željezo i drugi prirodni materijali. Valent
je uglavnom stvarao u stiroporu, gdje je ostavio traga na nekim dojmljivim i nadaleko
poznatim skulpturama koje su postale stalni postav nekih vrlo frekventnih javnih i
privatnih lokacija. Među važniji su djelima uvećana replika stucke na ulazu u grad
Petrinju, reklamne makete za neke poznate restorane i slično. Materijal zanimljiv
ovom svestranom umjetniku je i tehnika betona ili ferocementa koju je nadogradio
nekim novim materijalima kako bi dobio veću statičku otpornost. Tehnikom
ferocementa izradio je 14 postaja križnog puta koje su potopljene pod morem u
zaljevu kod grada Trogira. Za projekt je utrošeno 60 tona materijala. 50 skulptura u
prirodnoj veličini prikazuje Isusovu muku. Završna postaja koja prikazuje uskrsnuće
visoka je 8 metara. Keramika Val napravila je mnoštvo amfora, sidara i topova koji
M. Režonja, N. Andrejč: Lončarstvo Val
149

na umjetničkim lokacijama služe kao rekviziti pod morem za ronilačka istraživanja i
vježbe. Korištena je poznata tehnika ekobetona (Lončarstvo Val, 2020.).

Sredstvima dobivenim od Europske unije Valentino Valent ozbiljno  se natječe za
financiranje originalnih projekata. S obzirom na to da je Valent iznimno talentiran
kreator lončarskih proizvoda, a ujedno i pun novih ideja, i dalje je povezan sa svojim
učiteljem Matejem Stanešićem koji mu je posudio svoje staro lončarsko kolo (slika
33). Brojne zaslužene nagrade i međunarodna priznanja ima i Stanešić, od kojeg je
Valent prvo učio osnove zanata, centriranje gline na kolovratu. Nadalje, možemo
reći da je lončar Valent svjetski poznat po izradi amfora, uronjenih u more na
području otoka Pelješca. Zajedno s bocom vina, amfore se uranjaju u more, gdje
odležavaju i nakon vađenja i marinskog uređenja postaju svjetski nagrađivani
gastronomski suvenir. Valent je izradio 4675 amfora za hrvatske vinare. Turisti vino
popiju, a amfora im ostaje za uspomenu. Proizvod Valentina Valenta je i takozvana
stucka, koja se nalazi na ulazu u grad, visoka je četiri metra s petrinjskim grbom i
dočekuje sve koji na Banovinu dođu preko kupskog mosta u Brestu. Uz nju je
zelenom bojom ispisan desetmetarski natpis "Petrinja". Valent ju je izradio u spomen
na petrinjske keramičare, a posjetitelji ili slučajni prolaznici mogu se fotografirati na
atrakciji. (Lončarstvo Val, 2020.).

Slika 33: Staro lončarsko kolo
Izvor: Barbara Pavlakovič, 2022.

150
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Za svoj razvoj i promociju Keramika Valentino Valent objedinjuje aktivnosti
usmjerene na razvoj lončarstva u kulturi i umjetnosti Petrinje. Keramika Valentino
Valent nastoji osnovati lončarski centar gdje bi bila trgovina i proizvodnja prototipa,
a time i stjecanje osnova lončarstva kroz edukativne radionice. Primatelj je i sredstava
Europske unije za brojne projekte koje je realizirao. Valent ističe da je lončarstvo
vrlo važan dio kulturne baštine, a lončarstvo i vlastite lončarske proizvode detaljno
predstavlja na vlastitoj web-stranici „Lončarski val“. Na web-stranici su brojni članci
u kojima obrtnik opisuje svoj rad. Promovira se i na online mrežama poput
Facebooka te putem raznih kupaca iz cijele Hrvatske. Vlasnik lončarije Val poznat
je i kao proizvođač tepsija koje koriste poznati restorani. Promiče ih i turistička
agencija Petrinje u obliku raznih letaka, gdje se opisuje njihova tradicija, ponuda i
detalji o tome čime se bave.

10.2
Povezanost sa smjernicama održivog razvoja

Održivi turizam temelji se na četirima stupovima razvoja, a to su ekonomski,
ekološki, društveno-kulturni i klimatski stup.

Ekonomski stup: U lončarstvu Val trebalo bi gospodarski stup ojačati poticanjem
rasta i širenja lončarske djelatnosti kako među lokalnim stanovništvom tako i na
nacionalnoj razini radi veće produktivnosti i konkurentnosti. Bilo bi potrebno ojačati
sustav određivanja plaća, što bi možda dovelo do većeg interesa i potražnje za
lončarstvom, posebice među domaćim stanovništvom. Također, potreban je napor
s ciljem stvaranja ravnoteže ekonomske baze i socijalne dimenzije. Prema Adminu
(2019), ekonomska održivost je financijska isplativost, ali ne na račun drugih
stupova. Ako posao nije profitabilan, tada nije ni održiv, ali potraga za profitom
nikada ne može doći nauštrb ekoloških i društvenih briga.

Ekološki stup: Organizacije obično najviše pažnje posvećuju ekološkom stupu
održivosti. O održivosti okoliša govorimo kada se interakcije s okolišem u najvećoj
mogućoj mjeri odvijaju u skladu s načelom očuvanja okoliša (SIQ, 2019). U
lončarskoj tvrtki Valentina Valenta nastoje upravljati ekološkim otiskom, a ujedno i
utjecajem poslovanja na prirodni okoliš. Ključni stup ekološkog menadžmenta
keramičara Valentina Valenta su novi načini stvaranja i izražavanja u nekim drugim
medijima, kao što su drvo, gips, tkanina, kamen, željezo i drugi prirodni materijali,
što predstavlja doprinos korištenju obnovljivih izvora i smanjenju odlaganja otpada
u prirodni okoliš. Kod iskorištavanja prirodnih materijala riječ je o vrednovanju
M. Režonja, N. Andrejč: Lončarstvo Val
151

potencijala prirodne kulturne baštine i ljudskih zahvata u prirodi, pri čemu je
potrebno ograničiti zahvate u zaštićene prirodne sredine i iskorištavanje prirodnih
materijala od kojih se izrađuju lončarski proizvodi.

Društveno-kulturni stup: Jedan je od ključnih načina za postizanje održivosti
društveno odgovorno ponašanje. Standardi u području društvene odgovornosti
omogućuju nam da objavljene informacije budu usporedive, transparentne,
vjerodostojne i objektivne (SIQ, 2019). Za lončare obrta Val obrt predstavlja izvornu
kulturu stanovništva i očuvanje tradicije petrinjskog kraja čuvanjem običaja te
upoznavanjem, razumijevanjem i očuvanjem kulture prošlosti.

Klimatski stup: Globalne klimatske promjene egzistencijalna su prijetnja našeg
vremena. Uzrokovane su ljudskom aktivnošću i njezini učinci porasta razine mora,
ekstremnih vremenskih prilika i prirodnih katastrofa, nesigurnosti hrane i
ekonomske nestabilnosti, između ostalog, najviše pogađaju upravo najranjivije ljude,
one koji su najmanje odgovorni i oni koji se najmanje mogu prilagoditi (Rare, 2022.).
Koncentracija turizma dovela je do masovnog turizma i pojedine se destinacije u
Hrvatskoj suočavaju s istim problemom. Lončari Vala i istoimene destinacije Petrinja
još se ne boje masovnog turizma, jer su posjetitelji podijeljeni i zainteresirani za
obilaske lončarstva i izrade lončarskih proizvoda.

10.3
Benchmarking analiza: Slovenija

Kako bismo lončarstvu Val lakše sugerirali kako posložiti ponudu lončarskog centra
koji želi osnovati, posjetili smo lončarstvo Žuman u Ljutomeru i DUO centar u
Veržeju kako bismo vidjeli kakve prakse provode po pitanju keramike i lončarske
radionice.

10.3.1 Lončarstvo Žuman

U Lončarstvu Žuman pet generacija od 1874. godine prenosi lončarski zanat s
koljena na koljeno. Proizvodi se izrađuju na tradicionalan način, ručno na
lončarskom kolu i peku u tradicionalnoj peći na drva, što ih čini jednim od rijetkih
sačuvanih lončarskih obrta u Sloveniji. Sami skupljaju glinu i ostavljaju je u svom
dvorištu tijekom jedne zime, zatim ju čiste i pripremaju za razne vrste obrade.
Poznati su prije svega po visokokvalitetnim proizvodima za kućanstvo, suvenirima,
darovnim programima, a bave se i izradom proizvoda po narudžbi. Imaju mali muzej
152
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

u kojemu su sakupljeni proizvodi pet obiteljskih generacija, koji nudi bogat uvid u
njihovu lončarsku baštinu. Njihov dućan, muzej ili radionicu možete posjetiti bilo
kojeg dana u tjednu (Visit Prlekija, 2022). Za njih održavanje radionica
podrazumijeva da gost nešto nauči. Gosti imaju priliku samo isprobati izradu
keramike na vretenu, ali nema dovoljno vretena za veće turističke grupe. Fokusirani
su na izradu proizvoda za svakodnevnu upotrebu, kao i proizvoda po narudžbi za
razne tvrtke.

10.3.2 Centar Duo

Ustanova Marianum bavi se obrazovnom, društvenom, kulturnom i vjerskom
djelatnošću. Najmlađa je i najinovativnija jedinica Zavoda Marianum Veržej Centar
za domaću i umjetničku obrt (DUO). Uz redovito usavršavanje, marketing i
promociju gotovo zaboravljenih rukotvornih zanimanja sjeveroistočne Slovenije, za
goste i posjetitelje pripremaju kreativne radionice pletenja od prirodnih materijala,
rada za lončarskim kolom, rada s kovačkim mijehom i drugo. Integrirani i stručni
program primjeren je školskim i drugim zatvorenim grupama, gdje se polaznici
upoznaju s poviješću i pozadinom života ljudi ovih zanimanja, u nadi da će se
tradicijska iskustva i znanja prenijeti na mlađe generacije. Organiziraju razne izložbe
rukotvorina i etnološke izložbe, među kojima su najpoznatije izložbe o Božiću i
Uskrsu koje se postavljaju u dvorani Puščenjak Centra DUO (Don Bosko Veržej, b.
d.). Izrađuju proizvode za trgovinu i TIC Veržej, ali imaju i nekoliko vrsta keramičkih
radionica. To uključuje dvosatne radionice za jednodnevne posjetitelje, višednevne
radionice za višednevne goste i programe obuke za profesionalnog keramičara.
Imaju i školske programe kao što su tehnički dani i škole u prirodi. Različite radionice
nude više načina izrade i ukrašavanja lončarskih proizvoda. Imaju nekoliko vretena
za izradu lončarije, tako da mogu primiti i veće grupe. Proizvodi jednodnevnih
posjetitelja se suše i šalju na kućnu adresu, a posjetitelji se mogu vratiti po njih. Veća
je potražnja za jednodnevnim radionicama jer je to veći doživljaj. Pansion Mavrica
dio je Zavoda Marianum. Budući da imaju turističke smještajne kapacitete,
posjetitelja imaju tijekom cijele godine, ali ih je zbog godišnjih odmora više u ljetnoj
sezoni. Keramičarka Urška Ambrož rekla nam je kako je mnogim posjetiteljima
doživljaj važniji od samog proizvoda jer se često zaborave vratiti po proizvod.
Također nam je rekla da je potražnja za ovim radionicama posljednjih godina sve
veća (U. Ambrož, osobna komunikacija, 23. studenog 2021.). U donjoj tablici 24.
napravili smo usporedbu dvaju keramičkih ateljea.

M. Režonja, N. Andrejč: Lončarstvo Val
153

Tablica 24: Usporedba dva pružatelja keramičkih usluga

Val Keramika može crpiti inspiraciju iz centra DUO za svoj centar keramike.
Trebalo bi imati nekoliko vrsta radionica za različite vrste posjetitelja i za one koji se
žele osposobiti za profesionalnog keramičara. Također bi trebali u sredinu postaviti
više vretena kako bi mogli primiti veće grupe. Također treba imati dovoljno peći za
sušenje proizvoda. Kao i Centar DUO, mogli bi ugostiti školske grupe u sklopu
tehničkih dana i škole u prirodi. Trebali bi se povezati s turističkim smještajem, poput
onog u Veržeju s pansionom Mavrica, što bi pomoglo većoj posjećenosti i lakšoj
promociji te osiguralo posjetitelje i izvan glavne sezone. U budućnosti, kada bi imali
dovoljno zaposlenih, mogli bi izrađivati proizvode po narudžbi za razne tvrtke, baš
poput Keramike Žuman.

10.4
Analiza SWOT

Na temelju obilaska i promatranja Lončarstva Val, u tablici 25. napravili smo SWOT
analizu s prikazom jakih i slabih strana, te prilike i prijetnje koje mogu utjecati na
daljnji razvoj.

Velika prednost u pogledu međusobne povezanosti i dostupnosti ponuđaču
lončarskih proizvoda dobra je cestovna i željeznička povezanost, a prometna
infrastruktura Hrvatske vrlo je pogodna. Lončarstvo kao takvo jedan je od najstarijih
zanata, vezan za spremanje hrane. Keramičke posude za kuhanje bile su prisutne
posvuda u kućanstvu, bez obzira na to je li u blizini bio izvor gline. Autentičnost
lončarskog posuđa Val je u tome što su proizvodi izrađeni ručno, uglavnom od
prirodnih materijala kao što su glina, drvo, gips, tkanina, kamen, željezo i drugi
prirodni materijali. Tijekom potresa 2020. godine rodila se ideja o inovativnom
Lončarstvo Žuman
Center Duo
−
Nemaju radionice u smislu radionica, jer za
njih radionica znači da gost nešto nauči.
−
Imaju vreteno na kojem se posjetitelji mogu
okušati u izradi lončarskog proizvoda.
−
Više se fokusiraju na korisne proizvode
odnosno
proizvode
za
svakodnevnu
upotrebu.
−
Izrađuju proizvode po narudžbi za razne
tvrtke.
−
Imaju više vrsta radionica (dvosatne
radionice za jednodnevne posjetitelje,
višednevne radionice za višednevne goste i
programe
obuke
za
profesionalnog
keramičara).
−
U ponudi imaju radionice s više načina
izrade i ukrašavanja lončarskih proizvoda.
−
Imaju
nekoliko
vretena
na
kojima
posjetitelji mogu izrađivati svoje proizvode.
−
Imaju turistički smještaj (Pansion Mavrica).
154
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

proizvodu, odnosno stucki – proizvodu s pukotinom, koji je, prema riječima
Valentina Valenta, postao vrlo poznat i izazvao masovni interes u Hrvatskoj.

Tablica 25: Analiza SWOT Lončarstva Val

SNAGE
SLABOSTI
−
Infrastrukturna dostupnost.
−
Lokalno nalazište gline.
−
Dugogodišnja lončarska tradicija.
−
Proizvodi od prirodnih materijala i
raznolikost
materijala
korištenih
za
proizvode.
−
Dobra prepoznatljivost diljem Hrvatske i
inozemstva.
−
Diferencijacija tradicionalnih lončarskih
proizvoda.
−
Visoka kvaliteta lončarskih proizvoda.
−
Kreativnost i domišljatost majstora za
izradu proizvoda; inovativni proizvod -
potresna stucka s pukotinom.
−
Potresno područje - oštećenost proizvoda i
peći tijekom potresa, velika financijska šteta
uslijed potresa.
−
Nedostatak
financijskih
sredstava
za
uređenje muzeja i prostora za radionice.
−
Slaba svijest o održivom turizmu.
−
Nedovoljna promocija na stranim tržištima.
PRILIKE
PRIJETNJE
−
Mogućnosti održivog razvoja lončarskih
proizvoda.
−
Promoviranje proizvoda na internetu
posebno za strana tržišta.
−
Razvoj muzeja i radionice, čime se otvaraju
mogućnosti za dodatna radna mjesta.
−
Međusobna
financijska
suradnja
poduzetnika u Hrvatskoj za pomoć pri
obnovi i uređenju muzeja.
−
Velika potražnja za proizvodima od gline
za kuhinjsko posuđe - veća potražnja
stanovništva za proizvodima od gline i
suvenirima.
−
Nedostatak
ideja
kako
napraviti
keramičarsku radionicu.
−
Iseljavanje stanovništva i nezainteresiranost
za lončarstvo (izumiranje keramičarstva).
−
Nezainteresiranost stranih tržišta i domaćeg
stanovništva za posjet keramičaru zbog
nedovoljne promocije.
−
Gubitak
autohtone
tradicije
previše
inovativnim intervencijama.
−
Velika prirodna prijetnja na odredištu,
posebice potres koji uzrokuje uništenje
lončarske opreme i proizvoda.
−
Nedostatak
financijskih
sredstava
za
uređenje muzeja i radionice.

Nedostaci s kojima se Val keramika susrela bili su prvenstveno epidemiološki i
seizmički. Obitelj Valentina Valenta danas živi od proizvodnje lončarskih proizvoda
od izvorne petrinjske gline. Potres im je uništio radionicu, peći, proizvode i temelje
izgrađene za potrebe centra lončarstva. Nakon potresa morali su krenuti ispočetka,
uz pomoć donacija. Slabost se također očituje u nedostatku znanja o održivom
turizmu, koji Valent shvaća samo kao očuvanje okoliša, dok se istovremeno
održivost povezuje i s ekonomskim i sociokulturnim aspektima razvoja turizma kako
bi se osigurala dugotrajnost održivog razvoja. Slabost se očituje i u
M. Režonja, N. Andrejč: Lončarstvo Val
155

nezainteresiranosti mještana za bavljenje lončarskim zanatom, mnogi mještani radije
biraju mogućnost zarade u inozemstvu nego nastavak lončarske tradicije u Petrinji.

Prilike se mogu istaknuti u mogućnosti održivog razvoja lončarskih proizvoda, koji
su također svjetski poznati na temelju međunarodnih nagrada koje su osvojili.
Lončarski proizvodi izrađeni su uglavnom od prirodnih materijala i potrebni su
ljudskom društvu uglavnom za potrebe kućanstva. Valentino Valent uočio je priliku
u izgradnji lončarskog centra u kojem bi se posjetitelji mogli više upoznati s
tradicijom lončarskog zanata, a ujedno bi se ovdje odvijale edukativne radionice. Kao
priliku možemo istaknuti donacije koje je Valentino Valent primio nakon potresa, a
koje su mu pomogle u izgradnji temelja centra lončarstva.

Što se tiče opasnosti, uočili smo nedostatak ideja kakve radionice osnovati u centru
lončarstva. Došli smo na ideju edukativnih i praktičnih radionica, gdje bi se
posjetitelji upoznali s tradicijom, a ujedno se okušali u izradi bilo kakvih figura od
gline. Nadalje, veliku opasnost predstavlja iseljavanje i nezainteresiranost za
lončarstvo, a posljedično i izumiranje lončarstva zbog nezainteresiranosti mještana.
Zbog nedovoljne promocije na internetu (vlastita web-stranica, Facebook) nisu
dobro prepoznati u inozemstvu, prepoznati su samo među domaćim stanovništvom
i među kupcima njihovih proizvoda u Hrvatskoj. Pritom opasnost mogu
predstavljati sve inovativnije tehnike, gdje se gubi dašak autentične autohtone
proizvodnje lončarskih proizvoda iz prošlosti.

10.5
Vizija

Vizija razvoja Val lončarstva do 2030. godine je uspostava lončarskog centra u kojem će se
odvijati edukativne radionice te realizacija kreativnih sadržaja koji će svim posjetiteljima približiti
tradiciju oblikovanja gline i proizvodnje keramike, ukratko, omogućiti im upoznavanje i poštovanje
tradicije petrinjskog lončarstva.

Centar će spojiti tradicijski lončarski zanat, autohtonu petrinjsku arhitekturu i
kulturnu baštinu s izložbom lončarstva u raznolikoj i autentičnoj formi koja će biti
prepoznatljiva diljem Hrvatske, a kasnije i Europe.

156
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

10.6
Prioritetna područja i mjere

Za ostvarivanje željene vizije na podlozi SWOT analize i analize stanja potrebno je
sastavljanje prioritetne liste konkretnih postupaka uz objašnjenje na koji način ih
realizirati u određenom vremenskom periodu.

PRIORITETNO PODRUČJE 1: NOVI TURISTIČKI PROIZVOD VEZAN UZ
LONČARSTVO

Predlažemo uspostavu centra za proizvodnju keramičkih proizvoda s više vretena.
Potrebna je raznovrsna ponuda, stoga predlažemo nekoliko različitih vrsta radionica
koje bi se razlikovale prema namjeni (pokušaj ili učenje za profesionalnog
keramičara). Izvedbom stručnih radionica mogli bismo osposobiti i pridobiti kadar
za ovaj centar.

Mjera 1: Uspostava centra za keramiku

Lončarstvo Val ima vlastitu keramičarsku radionicu koja je turistima dostupna za
razgledavanje. No, ima samo jedno vreteno na kojemu se pokazuje kako od gline
nastaje keramika. Nakon demonstracije, turisti se mogu okušati u dizajnu proizvoda.
Međutim, to ne može izvesti cijela grupa jer postoji samo jedno vreteno i često
vremensko ograničenje. No, centar za keramiku mogao bi biti posebno usmjeren na
te skupine. Imao bi više vretena, 10 za turiste i 1 za keramičara koji vodi turu. Ovaj
će centar omogućiti lakše upravljanje, ali i lončarske radionice u kojima će posjetitelji
moći sudjelovati.

Mjera 2: Organizacija i provedba edukativnih radionica

Centar će organizirati  nekoliko keramičarskih radionica, na sličan način poput onih
u centru DUO u Veržeju. Održavale bi se dvosatne radionice za jednodnevne
posjetitelje, višednevne radionice za višednevne goste te programi osposobljavanja
za profesionalnog keramičara u trajanju od 50 do 180 sati, ovisno o programu.
Proizvode izrađene u sklopu ovih radionica gosti bi nakon sušenja u pećnici mogli
sami ponijeti kući ili bi im proizvodi bili poslani poštom. Budući da je Valentino
Valent sam u lončarstvu, mogao bi sam i stvoriti kvalificirani kadar za ovaj centar
kroz navedene radionice. Ako bi netko od stanovnika ovoga kraja bio zainteresiran,
mogao bi se kroz radionicu osposobiti i zaposliti. Tako bi istovremeno jedna osoba
M. Režonja, N. Andrejč: Lončarstvo Val
157

mogla voditi radionice i obilaske, a druga izrađivati proizvode za prodaju, poput
suvenira i proizvoda za svakodnevnu uporabu.

Mjera 3: Povezivanje i suradnja s pružateljima usluga turističkog smještaja

Kako bi osigurali cjelogodišnje posjete, moraju se povezati s nekim od lokalnih
turističkih smještaja. Jedna od mogućnosti je postaviti vlastiti smještaj unutar centra,
no praktičnije je povezivanje s nekim od postojećih lokalnih smještaja. Time bi se
stvorila veza između lokalnih ponuđača te priča kojom bi se mogli plasirati na tržište.
Uređenje smještaja predstavljalo bi velik financijski teret i bilo bi potrebno pronaći
osoblje za upravljanje tim smještajem. Kada bismo se povezali s barem jednim
turističkim smještajem, dobili bismo više posjetitelja, oko 30 % gostiju u hotelu
odlučilo bi se za lončarske radionice ako bi za njih saznali na recepciji ili od
animatora. Također, turistički smještaj može organizirati obilaske keramike i
sudjelovanje na radionicama u Lončarstvu Val.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: PROMOCIJA NOVIH PROIZVODA

Promocija je vrlo važan dio svake strategije. Bez dobre promocije ne dolazimo do
željene publike i nemamo željenu zaradu. Dosta promocije odvija se putem kanala
kao što su televizija, radio, internet, novine, časopisi i dr. Predlažemo fokusiranje na
društvene mreže, promociju putem TIC-a i promociju putem smještaja s kojim bi se
povezali.

Mjera 1: Promocija putem društvenih mreža

Društveni mediji jedan su od najvažnijih, ako ne i najvažniji marketinški alat. Svaki
pojedinac ima profil na barem jednoj od ovih društvenih mreža: Facebook, Twitter,
Instagram, Youtube. Predlažemo da Val keramika ima profil barem na Facebook i
Instagram mreži. Promocijom putem svih četiriju dolazimo do najšire publike i
uspješno promoviramo svoj proizvod. Putem ovih mreža također možemo
promovirati nove proizvode i usluge koje dodajemo u ponudu. Na ovaj način
promoviramo i posebne događaje koji se redovito organiziraju u sklopu naše
turističke ponude s ciljem postizanja njihove što veće posjećenosti.

158
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Mjera 2: Promocija putem Turističkog informativnog centra (TIC)

Budući da turisti u novim destinacijama obilaze turističke informativne centre kako
bi dobili željene informacije, TIC je odlična prilika za promociju kako među turistima
tako i među domaćim stanovništvom. Turiste najviše zanima ono što je najpoznatije
i najautentičnije u nekoj sredini. Tradicija lončarstva ispunjava oba ova kriterija, pa
bi lončarstvo bilo vrlo atraktivan proizvod za turiste koji dolaze u Petrinju.

Mjera 3: Promocija kroz smještaj s kojim su povezani

Smještaj s kojim bi se povezali promovirao bi spomenut centar lončarstva svojim
gostima. Također, gosti ovog smještaja koji se odluče posjetiti keramičarski centar
mogu dobiti popust na proizvode/usluge. Neki turisti ne odlaze u TIC po
informacije, već ih radije traže na recepciji hotela u kojem su smješteni, pa je bitna
promocija kroz smještaj povezan s centrom, jer njome dolazimo do grupe turista do
kojih ne bismo mogli putem drugih kanala. Predlažemo reklamni materijal u ovim
smještajima te da se animacijskim programima ovih smještaja dodaju jednodnevne
radionice.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: PRODAJA LONČARSKIH PROIZVODA

Svrha lončarskog centra ne bi bila samo vođenja i radionice, već i prodaja samih
lončarskih proizvoda. Veliki naglasak stavili bismo na petrinjsku stucku koja je usko
vezana uz jedan od trenutno najpoznatijih događaja u svijetu, potres u Sisku i Petrinji.
Potrebno je nastaviti s izradom proizvoda za svakodnevnu uporabu, jer ih najčešće
kupuju domaći, a povremeno ih kupi i turist kao uspomenu ili suvenir. Predlažemo
da počnu nuditi mogućnost izrade proizvoda po narudžbi za određene tvrtke ili
ugostitelje.

Mjera 1: Naglasak na Petrinjskoj stucki kao turističkom suveniru

Petrinjska stucka tradicionalni je suvenir, a Lončarstvo Val izradilo je posebnu stucku
s motivom potresa. Ova priča tradicionalnom suveniru daje još veću autentičnost i
vrijednost za turiste. Potres koji je 2020. pogodio Sisak i Petrinju izazvao je veliku
medijsku pozornost. Petrinjska stucka s pukotinom, koja je simbol porušenih
objekata i srcem koje predstavlja upornost ljudi, suvenir je koji će biti vrlo
prepoznatljiv i poželjan. Budući da je za ove potrese čuo gotovo cijeli svijet, ona će
M. Režonja, N. Andrejč: Lončarstvo Val
159

vrlo brzo postati jedan od najprepoznatljivih suvenira u ovoj sredini. Ovaj bi se
suvenir mogao istaknuti prilikom govora o potresu koji je pogodio Petrinju. Na taj
način imali bi priču i suvenir, a njegovu važnost istaknuli bi tijekom samog vođenja.

Mjera 2: Izrada proizvoda za svakodnevnu upotrebu

Osim turističkih suvenira, Lončarstvo Val izrađuje i proizvode za svakodnevnu
uporabu. Ove proizvode uglavnom kupuju mještani Petrinje i okolice. S time se, uz
prethodno navedene turističke proizvode, mora nastaviti, jer je potrebno imati
ponudu i za turiste i za domaće stanovništvo.

Mjera 3: Izrada proizvoda po narudžbi

Osim proizvoda za svakodnevnu uporabu u kućanstvu, poput Ljutomerske
keramike Žuman, ciljano bi se mogli naći i proizvodi po narudžbi. Neke tvrtke
trebaju dijelove, odnosno proizvode za svoje usluge, koji se ne mogu naći na tržištu.
Prihvaćanje ovih narudžbi može biti dodatna usluga Lončarstva Val.

10.7
Pokazatelji i praćenje

Da bi se odredila efikasnost samog projekta, potrebno je stalno i sistematski
prikupljati i mjeriti zadane ciljeve i mjere, zato u nastavku predstavljamo sustav
indikatora, odnosno pokazatelja i vremenski segment u kojemu je to izvedivo (tablica
26.).

Tablica 26: Pokazatelji i način praćenja za Lončarstvo Val

Prioritetno područje 1: novi turistički proizvod vezan uz lončarstvo
Mjera 1: Uspostava centra za
keramiku.
Pokazatelj 1: Nov objekt –
centar keramike.
Praćenje: 4x sastanak s
arhitektom, čistoća objekta,
urednost okoline, jesu li na
vrijeme dogovoreni svi
eventualni potrebni popravci,
stanje vretena, peći i pribora
za ukrašavanje, eventualna
kupnja nove opreme ili
popravak opreme koja nije u
funkciji, ukrašavanje zgrade.
Pokazatelj 2: Oprema objekta:
8 vretena, 3 peći, 8 kompleta
kistova i alata za ukrašavanje
proizvoda, najmanje 3 nijanse
svake boje (plava, crvena,
ljubičasta, zelena, žuta,
narančasta, ružičasta, smeđa,
crna, siva, bijela).
Mjera 2: Organizacija i
provedba edukativnih
radionica.
Pokazatelj 1: Dvosatne
turističke radionice dva puta
dnevno u srpnju, kolovozu,
Praćenje: statistika o broju
rezervacija za pojedine
radionice; kada ih ima najviše,
160
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

rujnu i prosincu te tri puta
tjedno u ostalim mjesecima.
kada najmanje; koje su
radionice najčešće rezervirane;
statistika o broju rezervacija
kvalificiranih keramičara za
stručne radionice, iz kojih
mjesta dolaze zainteresirani.
Pokazatelj 2: Stručne radionice
(180 sati) jednom godišnje.
Pokazatelj 3: Interes za
profesionalnim
keramičarstvom raste svake
godine, prve 2 godine 1
stručna radionica godišnje,
kasnije 2 stručne radionice
godišnje.
Mjera 3: Povezivanje i
suradnja s pružateljima usluga
turističkog smještaja.
Pokazatelj 1: 50 % gostiju
dolazilo bi iz smještaja s kojim
su povezani.
Praćenje: statistički podaci o
broju rezervacija gostiju koji
dolaze u obilazak ili radionicu
kroz smještaj.
Prioritetno područje 2: promocija novih proizvoda
Mjera 1: Promocija putem
društvenih mreža.
Pokazatelj 1: Broj pratitelja na
društvenim mrežama
Facebook, Instagram, Twitter i
Youtube svake godine raste za
20 %.
Praćenje: Statistički podaci o
broju pratitelja na pojedinoj
društvenoj mreži, čije objave
imaju najviše lajkova i
dijeljenja.
Pokazatelj 2: Broj pregleda
objava raste za 15 % svake
godine.
Pokazatelj 3: Broj lajkova i
dijeljenja objava raste za 5 %
svake godine.
Mjera 2: Promocija putem
Turističkog informativnog
centra.

Pokazatelj 1: 40 % turista
dolazi posjetiti centar keramike
jer im je to preporučeno u
TIC-u.
Praćenje: Statistički podaci o
dolascima turista; kada dolazi
najviše turista prema
podacima dobivenim u TIC-u.
Pokazatelj 2: 20 % turista
dolazi kupiti suvenir jer su u
TIC-u saznali za centar.
Mjera 3: Promocija kroz
smještaj s kojim smo
povezani.
Pokazatelj 1: 10 % rezervacija
za izlete i radionice putem
web-stranice smještaja.
Praćenje: Statistički podaci o
rezervacijama putem web-
stranice i smještaja s kojim su
povezani.
Pokazatelj 2: 40 % rezervacija
za izlete i radionice koje su
predložene na recepciji.
Prioritetno područje 3: prodaja lončarskih proizvoda
Mjera 1: Naglasak na
Petrinjskoj stucki kao
turističkom suveniru.
Pokazatelj 1: Petrinjsku stucku
kupuje 90 % posjetitelja.
Praćenje: Statistika o broju
prodanih stucka u godini,
anketa s pitanjem zašto su
kupili stucke.
Pokazatelj 2: 90 % posjetitelja
kupuje ju zbog priče vezane uz
potres.
Pokazatelj 3: 90 % kupuje
verziju stucke s pukotinom i
srcem.
Mjera 2: Izrada proizvoda za
svakodnevnu upotrebu.
Pokazatelj 1: 40 % mještana
redovito kupuje proizvode za
svakodnevnu uporabu od
Lončarstva Val.
Praćenje: Statistika o broju
prodanih proizvoda za kućnu
upotrebu.
M. Režonja, N. Andrejč: Lončarstvo Val
161

Pokazatelj 2: 10 % turista osim
suvenira kupuje i proizvode za
svakodnevnu uporabu.
Mjera 3: Izrada proizvoda po
narudžbi.
Pokazatelj 1: 20 % tvrtki,
restorana, pivnica naručuje
proizvode (posebne posude,
plehove, nastavke za štednjak i
dr.) za svoje poslovanje.
Praćenje: Statistika o broju
posebnih narudžbi i količini
naručenog proizvoda.
Pokazatelj 2: 10 %
lokalnog stanovništva
naručuje proizvod za
kućnu upotrebu.

10.8
Sažetak

Lončarski centar koji želi osnovati Lončarstvo Val ima veliki turistički potencijal.
Budući da je jedan od rijetkih keramičara koji još djeluju na ovim prostorima, ovim
bi proizvodom stekao veliku konkurentsku prednost i vrlo brzo postigao visoku
vidljivost kako u Hrvatskoj tako i u inozemstvu. U zadatku smo naveli primjere
dobre prakse drugih keramičara te ukazali na što bi se Lončarstvo Val trebalo
fokusirati i obogatiti ponudu svog keramičarskog centra. U centru bi bilo potrebno
imati dovoljno vretena za smještaj većih grupa i svu opremu potrebnu za izradu
lončarskih proizvoda, npr. boje za crtanje raznih šara, kistove i druge likovne alate,
dovoljno peći za sušenje velikih količina keramike i dr.

Potres je, uz svu tragediju i štetu koju je prouzročio, donio i nove prilike da se ljudi
i kraj poput feniksa uzdignu iz pepela i pronađu nove i inovativne načine za izlazak
iz ove tragedije. Povodom potresa, keramičar Valentino Valent izradio je novi
turistički suvenir – petrinjsku stucku. Stucka ima nacrtano srce s pukotinom od
potresa. Srce predstavlja srčanost i ustrajnost stanovnika Petrinje tijekom oporavka
od potresa, koji je predstavljen spomenutom pukotinom. Ovaj proizvod ima sjajnu
priču. Uz razvoj lončarskog centra mogao bi predstavljati nov turistički proizvod
koji bi promovirao svoju priču. Različite vrste radionica u Centru keramike osigurale
bi ponudu za sve vrste gostiju, od jednodnevnih do višednevnih. Prema našim
prijedlozima, mogli bi kroz radionice osposobiti kadrove za obuku profesionalnih
keramičara, što bi pomoglo u izvođenju radionica i proizvodnji proizvoda za tržište.
Neki radnici posvetili bi se izradi proizvoda, dok bi drugi vodili radionice.

162
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Lončarski centar bio bi dobrodošao turistički proizvod u Petrinji jer bi očuvao
tradiciju lončarstva u ovoj sredini, ali i pridonio opstanku ovog zanata u destinaciji.
Prema našim saznanjima, sada kada se Petrinja oporavlja od potresa, izvrsna je prilika
za nove oblike promocije centra lončarstva. Mnogi prate situaciju putem društvenih
mreža, pa bi profil na Facebooku i Instagramu vrlo brzo dobio veliku
prepoznatljivost. Za početak bi se trebali inspirirati Centrom DUO i napraviti centar
keramike na sličan način kao oni. Prema našim prijedlozima, Lončarstvo Val trebalo
bi se fokusirati na nekoliko vrsta radionica za različite vrste turista, povezati se s
turističkim smještajnim objektima i promovirati se kroz njih i kroz TIC kako bi
doprli do što šire publike. Kasnije, kada bi putem radionica školovali svoje kadrove,
mogli bi svojoj djelatnosti dodati i izradu proizvoda po narudžbi za razne tvrtke, kao
što to čine u Keramici Žuman.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Literatura i izvori

Admin, S. (2019). The Three Pillars of Sustainable Tourism. Preuzeto s https://pathdmc.com/1850-2/, 28.
12. 2021.
Anderson, M. (b. d.). 10 Modernist Art Movements. Preuzeto s https://www.britannica.com/list/6-
classical-dances-of-india, 23. 11. 2021.
Apostolakis, A. i Jaffry, S. (2005). Stated preferences for two creative heritage attractions. Annals of
Tourism Research, 32(4), 985–1005.
Bogataj J., Drame I. i Novak M. (2013). Zaključno poročilo v slovenskem turizmu- Identifikacija
in
razvoj
zgodb za potrebe oblikovanja in trženja turističnih produktov in destinacij. Preuzeto s
https://www.slovenia.info/uploads/dokumenti/Zgodbarski_priroATnik__celoten_31.1_176
46.pdf, 10. 12. 2021.
Capriccia centar (2018a). O nama. Preuzeto s https://www.capricciacentar.com/o-nama/, 27. 11. 2021.
Capriccia centar (2018b). Usluge. Preuzeto s https://www.capricciacentar.com/usluge/, 27. 11. 2021.
Chen, F. S. (2010). Experience quality, perceived value, satisfaction and behavioral intentions for
heritage tourists. Tourism Management, 31, 29–35. DOI: 10.1016/j.tourman.2009.02.008.
Chen, C. F. i Chen, P. C. (2012). Research note: Exploring tourists’ stated preferences for heritage
tourism services – the case of Tainan City, Taiwan. Tourism Economics, 18(2), 457–464.
Chon, K. S. (1990). The role of destination image in tourism: A review and discussion. The tourist review,
2, 1-8.
Crompton, J. L. (1979). An assessment of the image of Mexico as a vacation destination and the
influence of geographical location upon that image. Journal of travel research, 17(4), 18-23.
Čihor, R., (2019). Turistička ponuda Sisačko – moslavačke županije [završni rad]. Sveučilište Jurja Dobrile,
Pula.
Dean, B. (2021). Social Network Usage & Growth Statistics: How Many People Use Social Media  in
2021?
Preuzeto s https://backlinko.com/social-media-users, 26. 11. 2021.
Dickinson, J. E., Lumsdon, L. M. i Robbins, D. (2011). Slow travel: Issues for tourism and climate
change. Journal of sustainable Tourism, 19(3), 281-300.
Don Bosko Veržej (b. d.). Lončarska delavnica. Preuzeto s http://marianum.si/loncarska-delavnica, 29.
12. 2021.
Dundon, A. (2019). Iconic murals on the Berlin Wall. Preuzeto sa
https://theculturetrip.com/europe/germany/articles/10-iconic-murals-on-the-berlin-wall/,
25. 11. 2021.
164
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Eartheasy.com (2021). Sustainbility. Preuzeto s https://eartheasy.com/sustainability/, 24. 11. 2021.
Esaak, S. (2019). An Art History Timeline From Ancient to Contemporary Art. Preuzeto s
https://www.thoughtco.com/art-history-timeline-183476, 23. 11. 2021.
Falser, M. (2001). Is Industrial Heritage under-represented on the world heritage list? Global Strategy Studies:
Industrial
Heritage
Analysis,
World
Heritage
List
and
Tentative
List.
Preuzeto
s
https://whc.unesco.org/archive/ind-study01.pdf, 15. 10. 2021.
Fyall, A. i Jago, L. (2009). Sustainability in Sport & Tourism. Journal of Sport & Tourism, 14(2-3), 77-81.
DOI: 10.1080/14775080902965017.
Golja, T. i Lekić, R. (2020). Destinacijski menadžment u funkciji razvoja kulturnog turizma
Kontinentalne Hrvatske - Primjer destinacije Križevci. Studia Polensia, 9(1), 103–141. DOI:
10.32728/studpol/2020.09.01.06.
Gooch, A. A. i Tumblin, J. (2007). Visualizing pentimenti: revealing the hidden history of paintings.
Journal of Mathematics and the Arts, 1(2), 133-142.
Google maps (2021). Murali – Sisak. Preuzeto s
https://www.google.com/maps/d/u/0/viewer?mid=1lXpm4JiijGLF7UESyEUq1-
0iYcnZJXS_&ll=45.47908299869687%2C16.40680403536761&z=12, 10. 12. 2021.
Grad Petrinja (2021). Povijest grada. Preuzeto s https://petrinja.hr/povijest-grada/, 13. 11. 2021.
Grad Sisak (2021). Počinje četvrto izdanje Re-Think festivala. Preuzeto s https://sisak.hr/pocinje-cetvrto-
izdanje-re-think-festivala/, 24. 11. 2021.
Grant, D. (2021). How to Be an Eco-Friendly Artist. Preuzeto s https://www.artistsnetwork.com/art-
business/how-to-be-an-eco-friendly-artist/, 24. 11. 2021.
Grzegorczyk, M. (2020). Less waste, more recycling: Circling Croatia’s economy. Preuzeto s https://emerging-
europe.com/news/less-waste-more-recycling-circling-croatias-economy/, 9. 12. 2021.
Higgins-Desbiolles, F. (2020). The “war over tourism”: challenges to sustainable tourism in the tourism
academy after COVID-19. Journal of Sustainable Tourism, 1-19.
Hrkić, B. (2020). Kako z vsebinskim oglaševanjem povečati ozaveščenost o blagovnih znamkah? Preuzeto s
https://beglobal.si/kako-z-vsebinskim-oglasevanjem-povecati-ozavescenost-o-blagovnih-
znamkah/, 27. 11. 2021.
Invaluable (2021). Art History Timeline: Western Art Movements and Their Impact. Preuzeto sa
https://www.invaluable.com/blog/art-history-timeline/, 23. 11. 2021.
Jelenov greben (2022). O nas. Preuzeto s https://www.jelenov-greben.si/dobrodosli-v-olimje, 4. 1.
2022.
JerrysArtarama.com (2021). Web, Information & Product Health and Safety Icons/Details. Preuzeto sa
https://www.jerrysartarama.com/icon-info, 24. 11. 2021.
Jurowski, C. i Gursoy, D. (2004). Distance effects on residents’attitudes toward tourism. Annals of
tourism research, 31(2), 296-312.
Kamela (2018). Ponudba. Preuzeto s https://www.kamela.si/ponudba, 3. 1. 2022.
Knoema (b. d.). World data atlas. Preuzeto s  https://knoema.com/atlas, 15. 2. 2022.
Korablja Tišinić (2021). Ponuda. Preuzeto s https://korablja-tisinic.hr/ponuda, 7. 12. 2021.
Koščak, M. (2002). Heritage Trails: Rural Regeneration Through Sustainable Tourism in Dolenjska and
Bela krajina. Rast, XIII, 2(80), 204–211.
Koščak, M. (2012). Po poteh dediščine – od teorije k praksi, Priročnik za načrtovanje trajnostnega razvoja in turizma
z vključevanjem naravne in kulturne dediščine s praktičnimi primeri. STUDIO MKA d.o.o.
Kordic, A. (2015). Mural - The History and The Meaning. Preuzeto  s
https://www.widewalls.ch/magazine/what-is-a-mural-the-history-and-meaning, 23. 11. 2021.
Krajnović, A., Čičin-Šain, D. i Predovan, M. (2011). Strateško upravljanje razvojem ruralnog turizma –
problemi i smjernice. Oeconomica Jadertina, 1(1), 30-45.
Kumar, S. (2021). Choosing the Best Paint for Mural Art Painting in 2021. Preuzeto s
https://novacolorpaint.com/blogs/nova-color/choosing-the-right-paint-for-mural-art, 24. 1.
2021.
Lobo (2020). The History of Painting. The evolution of Art. Preuzeto s https://lobopopart.com.br/en/the-
history-of-painting/, 23. 11. 2021.
Lončarstvo Val (2020). Lončarstvo Val studio Keramike. Preuzeto s https://www.loncarstvo-val.com/o-
nama, 8. 12. 2021.
Literatura i izvori
165

Maric, B. (2014). What Is Street Art and How Can We Define It? Preuzeto s
https://www.widewalls.ch/magazine/defining-street-art, 23. 11. 2021.
Ministarstvo turizma i sporta RH (b. d.). eVisitor - informacijski sustav za prijavu i odjavu turista. Preuzeto
sa
https://www.evisitor.hr/eVisitor/hr-
HR/Account/Login?ReturnUrl=%2FeVisitor%2Fen-US, 26. 1. 2022.
OECD (b. d.). Agriculture and the environment. Preuzeto s
https://www.oecd.org/agriculture/topics/agriculture-and-the-environment/, 9. 12. 2021.
OECD (2009). The impact of culture on tourism. Paris: OEC.
Owlcation (2016). 20th Century Art Movements with Timeline. Preuzeto s
https://owlcation.com/humanities/20th-Century-Art-Movements-with-Timeline,
23.
11.
2021.
Oxford University Press (2021). Timelines of World Art. Preuzeto s
https://www.oxfordartonline.com/page/timelines-of-world-art, 23. 11. 2021.
Pavlakovič, B. i Jereb, E. (2020). Human Resources in Industrial Tourism. Academica Turistica, 13(1),
51–65.
Perera, K. (2013). The Role of Museums in Cultural and Heritage Tourism for Sustainable Economy
in Developing Countries. International Conference on Asian Art, Culture and Heritage, Sri Lanka.
Poole, R. i Llewellyn, J. (2017). Northern Ireland murals. Preuzeto s
https://alphahistory.com/northernireland/northern-ireland-murals/, 25. 11. 2021.
Poslovni dnevnik (2019). Evo koliko države proizvode otpada i na kojem je mjestu Hrvatska. Preuzeto s
https://www.poslovni.hr/trzista/koliko-drzave-proizvode-otpada-i-gdje-je-tu-hrvatska-
360217, 10. 12. 2021.
Prerad, D. (2021). Čuvamo lončarstvo da ne izumre, a proizvodi poput amfora jako su traženi [Večernji list].
Preuzeto s https://www.vecernji.hr/vijesti/cuvamo-loncarstvo-da-ne-izumre-a-proizvodi-
poput-amfora-jako-su-trazeni-1501657, 5. 12. 2021.
Product Care Association of Canada [PCA] (2021). Recycle your leftover paint, household hazardous waste,
lights, and smoke/CO alarms. Preuzeto s https://www.productcare.org/, 9. 12. 2021.
Rare (2022). Climate change. Preuzeto s
https://rare.org/program/climate/?gclid=Cj0KCQiA2sqOBhCGARIsAPuPK0h59bVI918T
1rHN2aAbVfWUCkUOILAuEAchdHK6iqeNhwUrFoXV9j4aAkCREALw_wcB, 28. 12.
2021.
Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku. (2006-2015). Turizam. Preuzeto s
https://www.dzs.hr/, 28. 10. 2021.
Re:Think Sisak (b. d.). Re:Think Sisak. Preuzeto s https://www.instagram.com/rethink_sisak/?hl=en,
9. 12. 2021.
Re:Think Sisak (2021). Facebook objava - fotografije. Preuzeto s
https://www.facebook.com/ReThinkSisak/photos/pcb.2908239046157580/2908237546157
730, 24. 11. 2021.
Reilly, M. D. (1990). Free elicitation of descriptive adjectives for tourism image assessment. Journal of
travel research, 28(4), 21-26.
Richards, G. (2006). “Attitudes of Barcelona residents towards tourism” (in Catlan), Municipality of
Barcelona. U K. Khovanova-Rubicondo (ur.), Impact of European Cultural Routes on SMEs’
innovation and competitiveness (str. 21–39). Strasbourg: Council of Europe Publishing.
Romagosa, F. (2020). The COVID-19 crisis: Opportunities for sustainable and proximity tourism.
Tourism Geographies, 22(3), 690-694.
Santana-Jiménez, Y. in Hernández, J. M. (2011). Estimating the effect of overcrowding on tourist
attraction: The case of Canary Islands. Tourism Management, 32(2), 415-425.
Sigaki, H. Y., Perc, M. in Ribeiro, H. V. (2018). History of art paintings through the lens of entropy
and complexity. Proceedings of the National Academy of Sciences, 115(37), 8585-8594.
SIQ (2019). Trajnostni razvoj. Preuzeto sa https://www.siq.si/nase-dejavnosti/certificiranje-
organizacij/predstavitev/trajnostni_razvoj/, 29. 12. 2021.
Sisačko-moslavačka županija (2014). Strategija razvoja turizma Sisačko-moslavačke županije za razdoblje 2014.
– 2020. Preuzeto s
166
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

https://simora.hr/userfiles/file/Razv_strategije/turizam/STRATEGIJA_TURIZMA.pdf,
26. 1. 2022.
Sisačko-moslavačka županija (2021). Opći podaci. Preuzeto s https://www.smz.hr/opci-podaci, 28. 10.
2021.
Smith, A. (2005). Conceptualizing city image change: the ‘re-imaging’of Barcelona. Tourism Geographies,
7(4), 398-423.
Study.com (2003-2021). Street Art: Definition & History. Preuzeto sa
https://study.com/academy/lesson/street-art-definition-history.html, 23. 11. 2021.
Tate (b. d.). Street art. Preuzeto s https://www.tate.org.uk/art/art-terms/s/street-art, 23. 11. 2021.
The art story foundation (2021). Modern Art Movements: 1870s to 1980s. Preuzeto s
https://www.theartstory.org/section-movements-timeline.htm, 23. 11. 2021.
The Open University (199-2020). Murals in Belfast. Preuzeto s
https://www.open.edu/openlearn/openlearn-ireland/ireland-places-culture-heritage/murals-
belfast, 9. 12. 2021.
Tripadvisor (2021). Korablja Tisinic. Preuzeto s https://www.tripadvisor.com/Restaurant_Review-
g1203078-d7018888-Reviews-Korablja_Tisinic-
Petrinja_Sisak_Moslavina_County_Central_Croatia.html, 10. 12. 2021.
Turistička zajednica Grada Petrinje (b. d.). Petrinja. Preuzeto s https://petrinjaturizam.hr/, 25. 11.
2021.
Turistička zajednica Grada Petrinje (b. d.) Tradicija. Preuzeto s https://petrinjaturizam.hr/upoznaj-
petrinju/tradicija/, 30. 12.
2021.
Turistička zajednica Grada Petrinje (b. d.). Seoski turizam. Preuzeto s https://petrinjaturizam.hr/posjeti-
petrinju/seoski-turizam, 6. 12. 2021.
Turistička zajednica Grada Sisak (b. d.). Sisak. Preuzeto s https://tzg-sisak.hr/o-gradu/, 13. 11. 2021.
Turistička zajednica Grada Sisak (b. d.). Murali. Preuzeto s https://tzg-sisak.hr/murali/, 11. 12. 2021.
Turistička zajednica Grada Sisak (b. d.). Re:Think Sisak 2016-2020 [brošura]. Sisak: Maximativa.
Turistička zajednica Sisačko-moslavačke županije (b. d.). O županiji. Preuzeto s https://turizam-
smz.hr/informacije/, 26. 1. 2022.
University of Central Arkansas (2016). Community Murals As Economic Development Tools. Preuzeto sa
https://uca.edu/cced/2016/07/05/community-murals-as-economic-development-tools/,
25. 11. 2021.
UNWTO (2003). Recommendations to governments for supporting and/or establishing national certification systems
for sustainable tourism. Preuzeto s https://docplayer.net/10303361-World-tourism-organization-
recommendations-to-governments-for-supporting-and-or-establishing-national-certification-
systems-for-sustainable-tourism.html, 15. 2. 2022.
UNWTO (2011). Annual Report 2011. Madrid: UNWTO. DOI: 10.18111/9789284415366.
Visit Prlekija (2022). Lončarstvo Žuman. Preuzeto s https://visit-prlekija.eu/loncarstvo-zuman, 29. 12.
2021.
World Commission on Environment and Development (WCED) (1987). Our common ruture. Report of
the World Commission on Environment and Development, 42/187. Preuzeto s
www.un.org/documents/ga/res/42/ares42-187.htm, 15. 2. 2022.
Yfantidou, G., Spyridopoulou, E., Kouthouris, C., Balaska, P., Matarazzo, M. i Costa, G. (2017). The
future of sustainable tourism development for the Greek enterprises that provide sport
tourism. Tourism Economics, 23(5), 1155–1162. DOI: 10.1177/1354816616686415.
YourDictionary (b. d.). Murals meaning. Preuzeto s https://www.yourdictionary.com/mural, 9. 12. 2021.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Recenzija

PETRA BARIŠIĆ

1)
Naslov djela:

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI

urednici:
izr. prof. dr. Marko Koščak, doc. dr. Barbara Pavlakovič, doc. dr.
Marko Jurakić i Ingrid Padjen Đurić

2)
Podaci o recenzentu:

a. Ime i prezime recenzenta: Petra Barišić
b. Ustanova zaposlenja: Ekonomski fakultet – Zagreb, Sveučilište u Zagrebu
c. Elektronička adresa: petra.barisic@net.efzg.hr

3)
Vrsta djela:

Monografija više autora

168
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

4)
Izvornost djela:

Izvorno djelo na hrvatskom jeziku, uz sažetak koji je trojezični, odnosno na
hrvatskom, slovenskom i engleskom jeziku.

5)
Znanstvena ili stručna relevantnost:

a. osnovni podaci o djelu: Opseg knjige je 134 stranice. U popisu literature
navodi se 86 izvora, od čega su 53 izvora na engleskom jeziku, 25 na
hrvatskom jeziku te 8 izvora na slovenskom jeziku.
b. ocjena djela:

Monografija sadrži dvije tematski povezane cjeline.

Prvu cjelinu predstavlja trojezični sažetak na samom početku rada (na hrvatskom,
engleskom i slovenskom jeziku) u kojem se ukratko iznosi važnost razvoja održivog
turizma na području Siska i Petrinje kao i njena atrakcijska osnova, dok je sama
monografija rezultat projekta na kojem su sudjelovali mentori i studenti Fakulteta za
turizam Sveučilišta u Mariboru (Slovenija) (na 3 stranice). Uz trojezični sažetak, prvoj
cjelini pripada i Predgovor direktorice Turističke zajednice Sisačko-moslavačke
županije, gđe Ingrid Padjen Đurić u kojem ističe važnost organizacije  2.
međunarodne znanstveno - stručne konferencije za razvoj ruralnog turizma 2021.
pod nazivom Održivi i odgovorni razvoj ruralnog područja.

Druga cjelina strukturirana je u 10 sljedećih poglavlja: Uvod i metode rada, Izazovi
(održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji, Prirodna i kulturna baština kao
pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji Sisak i Petrinja, Strategija i akcijski
plan za destinaciju Sisak i Petrinja, Integralni turistički produkt destinacije Sisak i
Petrinja, Industrijska baština Siska, Projekat murala Re:Think Sisak, Obiteljsko
poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić, Obiteljsko poljoprivredno
gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia Centar i Lončarstvo Val (na 115) stranica.

U ovoj cjelini, koja čini glavninu rada, obrađuju se teme relevantne za promicanje
strateškog razvoja turizma u središnjoj Hrvatskoj i Sisačko-moslavačkoj županiji s
posebnim naglaskom na održivi turizam. Druga cjelina, osim sveobuhvatnog teksta
pisanog od strane mentora i studenata, sadrži slike, tablice i grafičke prikaze.

P. Barišić: Recenzija
169

Tekst je nastao istraživanjem koje su provodili studenti i mentori Fakulteta za
turizam Sveučilišta u Mariboru (Slovenija) uz podršku lokalne zajednice te Turističke
zajednice Sisačko-moslavačke županije,  Turističke zajednice Siska, Turističke
zajednice Petrinje i samih Gradova Siska i Petrinje. Za provođenje istraživanja prve
faze projekta studenti su koristili princip participativnog planiranja kao metode
dobivanja podataka i davanja konačnih prijedloga. Obrada podataka uključivala je
upoznavanje s razvojnim strategijama područja. Studenti su potom sudjelovali u
terenskom posjetu turističkim atrakcijama Sisačko-moslavačke županije za koje su
naknadno proveli analizu trenutne situacije, identificirali planove za razvoj
destinacije, utvrdili prioritetna područja, mjere za postizanje razvojnih ciljeva i načine
praćenja napretka u tom području te u konačnici kreirali strateške planove razvoja.

Prvi dio druge cjeline monografije bazira se na sekundarnom istraživanju u kojem je
naglasak stavljen na resursnu osnovu (prirodnu i društvenu) Sisačko-moslavačke
županije kao i na postojeće turističke atrakcije. Uz navedeno, analizirani su statistički
podaci o ostvarenim dolascima i noćenjima u Županiji te je stavljen naglasak na
održivi razvoj i održivi turizam, kao i na specifične oblike turizma prisutne na
promatranom području.

Nakon provedenog sekundarnog istraživanja te izviđanja situacije na terenu 5.
studenog 2021., započelo je strateško i projektno planiranje. U prvoj je fazi
napravljena analiza stanja i to uz pomoć SWOT analize u kojoj su sažete sve snage,
slabosti, prijetnje i prilike cijelog područja Siska i Petrinje. Kreirana je vizija
destinacije Sisak i Petrinja do 2030. godine uz provedbeni i akcijski plan za pet
odabranih potencijalnih turističkih atrakcija (industrijska baština Siska, projekt
murala Re:Think Sisak, Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić,
Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia centar i
Lončarstvo Val).

6)
Ciljana skupina kojoj je djelo primarno namijenjeno:

Djelo je u prvom redu namijenjeno svima koji se na bilo koji način već bave ili se
žele baviti nekim oblikom turističke aktivnosti u Sisačko-moslavačkoj županiji jer je
izvor korisnih podataka za kreiranje razvojnih politika i strategija razvoja na svim
razinama djelovanja: od nacionalne, preko regionalne do lokalne razine, sustava
turističkih zajednica, kao i jedinica lokalne i regionalne samouprave. Prije svega, mali
poduzetnici ovu monografiju mogu koristiti kao ideju vodilju za daljnji razvoj svog
170
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

turističkog proizvoda jer provedene analize detaljno obrađuju tematiku njihovih
snaga, slabosti, prilika i prijetnji. Budu li se slijedile predložene osnovne smjernice,
razvoj destinacije nije uopće upitan.

Budući da se podaci i informacije odnose na Sisačko-moslavačku županiju, djelo je
namijenjeno domaćim znanstvenicima, istraživačima i stručnjacima za turizam,
akademskoj zajednici i studentima te institucijama javnog i privatnog sektora
uključenim u turizam Županije. Budući da su neki dijelovi monografije objavljeni i
na engleskom i slovenskom jeziku (sažetak), djelo je prikladno i za međunarodna
istraživanja i usporedbe koje provode strani znanstvenici i stručnjaci na
međunarodnom turističkom tržištu (npr. mogu se uspoređivati rezultati u RH s
državama u kojima se provode slična istraživanja), što je dodatna vrijednost ove
monografije jer joj daje međunarodni karakter.

7)
Društveni interes za objavom ovog djela:

Neupitan je društveni interes za ovim djelom jer je u njemu postignut cilj okupljanja
predstavnika gospodarstva, lokalnih i državnih institucija te akademske zajednice,
koji su zajedničkim snagama ponudili vrlo praktična rješenja za nastavak održivog
razvoja ruralnog turizma s posebnim naglaskom na Sisačko-moslavačku županiju.
Povezivanje domaćina, turističke ponude i različitih atrakcija unutar regije temelj je
uspješnog turizma, stoga vjerujem, kako i sami autori u djelu naglašavaju, da  će
provedba identificiranih prioritetnih područja i mjera unutar predložene strategije
pridonijeti  cjelokupnom razvoju područja Siska i Petrinje, njegovoj prepoznatljivosti
te održivom i dugoročnom napretku.

8)
Prikladnost pristupa/metodologije istraživanja:

Metodologija ovog djela u potpunosti je prilagođena svrsi istraživanja. Primijenjene
metodološke smjernice strateškog i projektnog planiranja uz terenski rad u
potpunosti su udovoljile postavljenim ciljevima ovog djela.

P. Barišić: Recenzija
171

9)
Prikladnost jezika, stila, bibliografskih normi i didaktičkih pomagala:

Sadržaj djela je logički strukturiran, jasan i pregledan. Tekst je čitak, razumljiv i
jednostavan, fokusiran na suštinu. Stavovi i rezultati istraživanja jasno su formulirani,
bez mogućih dvojbi u razumijevanju. Tablice i grafički prikazi jasne su i pregledne
izrade. Jezik, stil i sadržaj ovog djela u potpunosti su prilagođeni potencijalnim
korisnicima.

10)
Znanstveni doprinos djela:

Svojom tematikom, ostvarenim ciljevima i dobivenim zaključcima djelo pridonosi
znanstvenoj, ali i stručnoj građi iz područja turizma u Hrvatskoj, s posebnim
naglaskom na Sisačko-moslavačku županiju, u kojoj je turizam u odnosu na
Jadransku regiju zanemaren, unatoč prirodnoj i društvenoj resursnoj osnovi.
Istraživanje je fokusirano na izradu strategije i akcijskog plana za održivi turizam
destinacije Sisak i Petrinja te kreiranje vizije destinacije. Glavni znanstveni doprinos
ovog istraživanja je identificiranje svih snaga, slabosti, kao i prilika i prijetnji koje
stoje na putu ostvarenja održivog turizma promatrane destinacije.

Djelo omogućuje uvid u inače nepoznata obilježja turističke ponude destinacije.
Također omogućuje utvrđivanje obilježja turističke potražnje u ruralnoj
kontinentalnoj Hrvatskoj kao turistički zapostavljenoj regiji.

11)
Kritičke primjedbe recenzenta sa savjetima za popravljanje rukopisa:

Rad nema sadržajnih niti tehničkih nedostataka koji bi umanjili njegovu kvalitetu, jer
su svi ranije uočeni nedostaci već korigirani.

Jedina primjedba odnosi se na upotrebu termina selektivni oblici turizma i turizma
kao gospodarske grane. U znanstvenoj literaturi na hrvatskom jeziku općeprihvaćen
je termin specifični oblici turizma, dok se umjesto termina turistička grana savjetuje
uporaba termina turistički sustav ili turistička aktivnost.

Već se sada sa sigurnošću može podržati ideja da se ovakvo istraživanje nastavi
provoditi jer će zbog izmijenjenih tržišnih uvjeta izazvanih pandemijom
koronavirusa, kao i specifičnosti samog promatranog područja koje je pogođeno
potresom, gdje su narušeni uobičajeni odnosi ponude i potražnje na turističkom
172
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

tržištu, biti  izuzetno važno utvrditi gdje još leže potencijali za razvoj održivog
turizma kontinentalne destinacije kao što je ova.

U Zagrebu, 26. kolovoza 2022.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Recenzija

ANA ČUIĆ TANKOVIĆ

Fakultet za turizam Sveučilišta u Mariboru objavljuje znanstvenu monografiju
naslova Program razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji pod uredništvom Marka
Koščaka, Barbare Pavlakovič, Marka Jurakića i Ingrid Padjen Đurić. Napisana na
hrvatskom jeziku, monografija pruža vrijedan teorijski i aplikativni doprinos obnovi
ruralnog i urbanog turizma u Sisku i Petrinji, posebice nakon razornog potresa u
prosincu 2020. godine.

U okviru suradnje studenata Fakulteta za turizam Sveučilišta u Mariboru na
predmetu Održivi i društveno odgovorni turizam, monografija je nastala zajedno s
Vimal akademijom, TZ Sisačko-moslavačke županije, TZ Grada Siska, TZ Grada
Petrinje, Gradom Siskom, Gradom Petrinjom i KIS-om Gorski kotar. Projekt se
izvodi pod pokroviteljstvom Ministarstva turizma RH uz potporu Ministarstva
poljoprivrede RH, Ministarstva kulture RH, HGK i Instituta za turizam RH.

Knjiga se sastoji od deset logički povezanih cjelina u kojima su znanstveno
sistematizirane relevantne spoznaje.

174
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Prvo poglavlje, autorice Barbare Pavlakovič nosi naslov „Uvod i metoda rada“ te
prikazuje kontekst djelovanja monografije te primijenjenu metodologiju. U
zajedničko djelovanje mentora i studenata Fakulteta za turizam Sveučilišta u
Mariboru (Slovenija) na sakupljanju podataka o obuhvaćenim destinacijama Sisku i
Petrinji uključena je lokalna zajednica i dionici. Nakon pripreme i obrade podataka
iz trenutno dostupnih izvora, studenti su sudjelovali u terenskom posjetu obrađenog
područja. Ovo poglavlje predstavlja rezultate provedenih analiza, koji su cjelovito
obuhvaćeni u ovoj znanstvenoj monografiji.

Poglavlje naslova „Izazovi (održivog) turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji“
autorice Ingrid Padjen Đurić objašnjava uvjete primjene načela održivog turizma
kroz bogat teoretski pregled dosadašnjih spoznaja. Uz geografske karakteristike
Sisačko-moslavačke županije, prikazuju se atributi te destinacije, turistički resursi,
smještajni kapaciteti te bogati statistički osvrt na turistička kretanja proteklih godina.
Autorica predstavlja prilike posebnih oblika turizma koji se odvijaju na području
Sisačko-moslavačke županije, posebice zdravstvenog turizma, ruralnog (seoskog)
turizma, kulturnog turizma, cikloturizma te eno i gastroturizma.

„Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji Sisak
i Petrinja“ treće je poglavlje pod autorstvom Marka Koščaka. Prikazom prednosti
ruralne ekonomije i održivog turizma daje uvod u sveobuhvatno objašnjenje
kulturnog turizma, turizma baštine/nasljeđa te ključnih izazova destinacije Sisak i
Petrinja. Kritički se prosuđuju mogući pristupi i koncepti za budući razvoj turizma
temeljenog na prirodnoj i kulturnoj baštini, gdje se analiziraju determinante turističke
ponude, turistički dionici, postojeće infrastrukture, postojeće zakonodavstvo i
prioriteti politike, turistička potražnja, konačne evaluacije te participativni pristup.

Predmet interesa četvrtog poglavlja jest „Strategija i akcijski plan za destinaciju Sisak
i Petrinja“ autorice Barbare Pavlakovič, gdje se razrađuje SWOT analiza, vizija
destinacije Sisak i Petrinja te provedbeni i akcijski plan. Ovo poglavlje donosi
detaljno analizirane snage, slabosti, prilike i prijetnje destinaciji Sisak i Petrinja,
kritički prosuđujući njihovo međusobno djelovanje te polaznu točku u formuliranju
vizije provedbenog i akcijskog plana. Prema dobivenim rezultatima ovog
promišljanja, predlaže se nova vizija destinacije do 2030. godine koja stavlja fokus
na održivi turizam te koegzistenciju i suradnju urbanih i ruralnih turista, lokalnog
stanovništva i turističkih stvaratelja.
A. Čuić Tanković: Recenzija
175

Peto poglavlje analizira „Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja“ čiji
su autori Patricija Zorič i Luka Gošek. Uz povijesni prikaz razvoja područja interesa,
obrađuju se pojmovi turizma na destinaciji, povezanost sa smjernicama održivog
razvoja kroz ekonomski, ekološki, socio-kulturni i klimatski stup održivosti te
SWOT analiza integralnog turističkog produkta Sisak i Petrinja. Predlaže se nova
formulacija vizije do 2030. godine s naglaskom na autentičnost iskustva i
cjelogodišnji turizam. Prioritetna područja i mjere obuhvaćaju analizu triju
prioritetnih područja te sveukupno devet mjera, dok se uz primjer trodnevnog
integralnog turističkog produkta predlaže nov turistički proizvod u skladu s vizijom
destinacije.

Šesti dio ove monografije obrađuje industrijsku baštinu Siska, analizom koju su
proveli Carmela González, Cristina Miguéns i Joaquín Pérez. Nakon analize stanja,
poglavlje predstavlja povezanost sa smjernicama održivog razvoja te SWOT analizu
OPG Lonjski dvori. Izložena je vizija grada Siska te prikaz triju prioritetnih područja,
svaki s trima pripadajućim mjerama te pokazatelji i načini praćenja za turističku
ponudu pivarske industrijske baštine.

Naslovom „Projekt murala Re:Think Sisak“, sedmo poglavlje pod autorstvom Kaje
Šetinc donosi prikaz Re:Think festivalske platforme za produkciju umjetnosti u
javnom prostoru grada Siska. Počevši od povijesti slikanja predstavljene kroz street
art, grafite i murale, tema se razrađuje analizom stanja, povezivanjem sa smjernicama
održivog razvoja, komparativnom analizom sa Sjevernom Irskom i Berlinom,
SWOT analizom murala u Sisku, novopostavljenom vizijom te prioritetnim
područjima (četiri) i njihovim mjerama (jedanaest) te njihovim pokazateljima i
praćenjem.

Osmo poglavlje „Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić“ autorice
Lare Lešnjek, započinje uvodnom analizom sadašnjeg stanja grada Petrinje i
Korablje Tišinić. Prosuđuju se stupovi smjernica održivog razvoja te se provodi
benchmarking analiza s Rančem Aladin i Jelenjim grebenom iz Slovenije. SWOT
analiza Korablje Tišinić vodi do osmišljavanja vizije ovog pružatelja usluge, dok se
tri prioritetna područja razrađuju kroz dvanaest mjera, njihovim pokazateljima i
praćenjem.

176
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

„Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia Centar“ naslov
je devetog dijela monografije pod autorstvom Hermine Prelesnik i Marka Zgrinskića.
Analizom stanja utvrđuje se njegova lokacija, smještajni kapaciteti i ponuda, što se
interpretira prema smjernicama održivog razvoja. SWOT analiza OPG-a Ivančica
Kudlek Capriccia Centar izdvaja snage, slabosti, prilike i prijetnje koje pridonose
izradi vizije tog ponuđača. Ustanovljuju se tri prioritetna područja zajedno s devet
mjera, definiranim pokazateljima i njihovim praćenjem.

Predmet interesa četvrtog poglavlja jest „Strategija i akcijski plan za destinaciju Sisak
i Petrinja“ autorice Barbare Pavlakovič, gdje se razrađuje SWOT analiza, vizija
destinacije Sisak i Petrinja te provedbeni i akcijski plan. Ovo poglavlje donosi
detaljno analizirane snage, slabosti, prilike i prijetnje destinaciji Sisak i Petrinja,
kritički prosuđujući njihovo međusobno djelovanje te polaznu točku u formuliranju
vizije provedbenog i akcijskog plana. Prema dobivenim rezultatima ovog
promišljanja, predlaže se nova vizija destinacije do 2030. godine koja stavlja fokus
na održivi turizam te koegzistenciju i suradnju urbanih i ruralnih turista, lokalnog
stanovništva i turističkih stvaratelja.

Peto poglavlje analizira „Integralni turistički produkt destinacije Sisak i Petrinja“ čiji
su autori Patricija Zorič i Luka Gošek. Uz povijesni prikaz razvoja područja interesa,
obrađuju se pojmovi turizma na destinaciji, povezanost sa smjernicama održivog
razvoja kroz ekonomski, ekološki, socio-kulturni i klimatski stup održivosti te
SWOT analiza integralnog turističkog produkta Sisak i Petrinja. Predlaže se nova
formulacija vizije do 2030. godine s naglaskom na autentičnost iskustva i
cjelogodišnji turizam. Prioritetna područja i mjere obuhvaćaju analizu triju
prioritetnih područja te sveukupno devet mjera, dok se uz primjer trodnevnog
integralnog turističkog produkta predlaže nov turistički proizvod u skladu s vizijom
destinacije.

Šesti dio ove monografije obrađuje industrijsku baštinu Siska, analizom koju su
proveli Carmela González, Cristina Miguéns i Joaquín Pérez. Nakon analize stanja,
poglavlje predstavlja povezanost sa smjernicama održivog razvoja te SWOT analizu
OPG Lonjski dvori. Izložena je vizija grada Siska te prikaz triju prioritetnih područja,
svaki s trima pripadajućim mjerama te pokazatelji i načini praćenja za turističku
ponudu pivarske industrijske baštine.

A. Čuić Tanković: Recenzija
177

Naslovom „Projekt murala Re:Think Sisak“, sedmo poglavlje pod autorstvom Kaje
Šetinc donosi prikaz Re:Think festivalske platforme za produkciju umjetnosti u
javnom prostoru grada Siska. Počevši od povijesti slikanja predstavljene kroz street
art, grafite i murale, tema se razrađuje analizom stanja, povezivanjem sa smjernicama
održivog razvoja, komparativnom analizom sa Sjevernom Irskom i Berlinom,
SWOT analizom murala u Sisku, novopostavljenom vizijom te prioritetnim
područjima (četiri) i njihovim mjerama (jedanaest) te njihovim pokazateljima i
praćenjem.

Osmo poglavlje „Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić“ autorice
Lare Lešnjek, započinje uvodnom analizom sadašnjeg stanja grada Petrinje i
Korablje Tišinić. Prosuđuju se stupovi smjernica održivog razvoja te se provodi
benchmarking analiza s Rančem Aladin i Jelenjim grebenom iz Slovenije. SWOT
analiza Korablje Tišinić vodi do osmišljavanja vizije ovog pružatelja usluge, dok se
tri prioritetna područja razrađuju kroz dvanaest mjera, njihovim pokazateljima i
praćenjem.

„Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia Centar“ naslov
je devetog dijela monografije pod autorstvom Hermine Prelesnik i Marka Zgrinskića.
Analizom stanja utvrđuje se njegova lokacija, smještajni kapaciteti i ponuda, što se
interpretira prema smjernicama održivog razvoja. SWOT analiza OPG-a Ivančica
Kudlek Capriccia Centar izdvaja snage, slabosti, prilike i prijetnje koje pridonose
izradi vizije tog ponuđača. Ustanovljuju se tri prioritetna područja zajedno s devet
mjera, definiranim pokazateljima i njihovim praćenjem.

„Lončarstvo Val“ tema je desetog poglavlja, autora Matije Režonje i Nine Andrejč.
Čitatelje se upoznaje s lončarstvom i njegovim razvojem, kao i tradicijom petrinjskog
lončarstva koje Lončarstvo Val njeguje. Ekonomski, ekološki, društveno-kulturni i
klimatski stup održivog razvoja povezuje se s djelovanjem Lončarstva Val te se
provodi benchmarking s dvama primjerima lončarstva iz Slovenije. SWOT analiza
Lončarstva Val predstavlja početnu točku izrade vizije tog ponuđača, nakon čega se
prepoznaju prioritetna područja, mjere, pokazatelji i praćenja napretka.

U predgovoru monografije identificira se cilj knjige i daje kratak pregled teme. Na
kraju knjige nalazi se literatura u kojoj je navedeno 86 znanstvenih izvora korištenih
pri izradi ovog bogatog teksta. Dodatno, monografija sadrži 31 sliku i 26 tabličnih
prikaza.
178
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Monografija „Program razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji“ osmišljena je tako
da omogući strateški razvoj održivog turizma u zaštićenim područjima kroz analizu
stanja, viziju razvoja, prioritetna područja rada, mjere i pokazatelje uspješnosti te
njihovo praćenje. U skladu s razvojem suvremenog poslovanja u održivom turizmu,
ova monografija kombinira teoretske i praktične pristupe u primjeni najboljih praksi,
predstavljajući vrijedan početni impuls za implementaciju tih spoznaja u području
Siska i Petrinje. Osim toga, sadrži širok raspon podataka o području interesa
pružajući čitateljima uvid u širu sliku obrađene problematike.

Posebna vrijednost monografije očituje se u partnerstvu institucija, pojedinaca,
poduzetnika i svih dionika područja interesa, koji su sinergijskim djelovanjem s
članovima akademske zajednice predstavili turističku ponudu Sisačko-moslavačke
županije te razvojni program valorizacije prirodne i kulturne baštine kao temelj
održivog turizma. Monografija nudi akcijski plan, SWOT analizu i širu viziju Siska i
Petrinje, no i SWOT analizu, planove razvoja, prioritetna područja, mjere za
postizanje razvojnih ciljeva i načine praćenja napretka pet odabranih turističkih
pružatelja usluga. Implementacijom ovih smjernica pridonosi cjelokupnom
dugoročnom i održivom razvoju Siska i Petrinje.

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
M. Koščak, B. Pavlakovič, I. Padjen Đurić, M. Jurakić (eds.)

Recenzija

NENAD D. PENEZIĆ

Opšti osvrt i aktuelnost rukopisa

Privlačno je (po)verovati da će, nakon pandemije virusa KOVID-19 (koji nastavlja
da mutira i drži svet u neizvesnosti), najnoviji geopolitički sukob proizvesti nevelike
i kratkotrajne ekonomske i finansijske posledice. Međutim, globalno i međusobno
povezana priroda današnjeg poslovnog okruženja predstavlja ozbiljnu pretnju i
negativno utiče na nacionalnu, posebno svetsku ekonomiju, a pred lokalne zajednice
postavlja svojevrsni imperativ glokalizacije (kombinacije uticaja egzogenih i neo-
endogenih razvojnih činilaca) usmerene ka postizanju što veće diferencijacije
razvojnih trajektorija i profila date sredine (i gradova), ka (re)valorizaciji lokalne
kulture, tradicije, zanatske proizvodnje, regionalne hrane, kvaliteta života i očuvanja
životne sredine, odnosno svih karakteristika koje takve sredine mogu činiti posebnim
i jedinstvenim.

Tokom celokupnog razvoja ljudske civilizacije postojao je problem zadovoljenja
ljudskih potreba ograničenim resursima, pa otuda i neophodnost upravljanja svakom
ciljno usmerenom poslovnom aktivnošću.  A takva poslovna aktivnost, u
savremenim uslovima omeđena rizikom, nesigurnošću i nepredvidljivošću, ovisna o
brzorastućoj informaciono-komunikacionoj tehnologiji i sučeljena sa velikom
180
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

pregovaračkom moći kupaca i dobavljača, te konstantno pretećom konkurencijom,
zahteva, uz proaktivnu ulogu institucionalne infrastrukture, kvalitetne ljudske
potencijale koji imaju sposobnost da razvijaju svoje znanje, veštine i kreativnost u
cilju stvaranja nove vrednosti za tržište, te budu nosioci jednog „poziva za buđenje“,
odnosno svojevrsnog „zaokreta moći“ od lokalnih/regionalnih komparativnih
prednosti ka lokalnim/regionalnim konkurentskim prednostima (sredinama potrošnje,
kulture, turizma i sličnih delatnosti utemeljenih na inovativno i preduzetnički
usmerenim strategijama).

Ključni mehanizam ostvarivanja tih ciljeva jeste promena modela upravljanja
glokalnim entitetima, odnosno afirmacija tzv. multiskalarnog modela upravljanja koji
se zasniva na umeću lokalnih aktera da delaju na različitim nivoima (lokalni,
regionalni, nacionalni). Drugim rečima, pretpostavlja se da lokalni akteri imaju, ili
razvijaju, kapacitet da preuzmu odgovornost za svoj socioekonomski razvoj, da
koncipiraju razvojne programe - projekte u skladu sa endogenim resursima i da za
njih traže eksternu ili eksterno-lokalnu podršku. U kontekstu održivog razvoja koji
„zadovoljava potrebe sadašnjice, a istovremeno ne ugrožava mogućnost budućih
generacija da zadovolje svoje potrebe“, održivi turizam ima moralnu odgovornost da
preuzme vođstvo i bude vodeći menadžment svih resursa na takav način da ekonomske,
društvene i estetske potrebe mogu biti zadovoljene dok čuva kulturni integritet,
osnovne ekološke procese, biodiverzitet i sisteme za obezbeđivanje života.''
(UNWTO).

Koncept održivog razvoja turizma kojim se uvažavaju i zadovoljavaju potrebe
turista, a da se pri tom ne narušava mogućnost da se ovi ciljevi ostvaruju i u budućem
periodu, predstavlja osnovnu smernicu u upravljanju turističkom djelatnošću, koja
će omogućiti ostvarenje ekonomskih i društvenih ciljeva, kao i ključnih ekoloških
procesa i biodiverziteta. Zasnovan na integralnom pristupu (ekonomska, društvena,
kulturna i ekološka održivost), ovaj koncept podrazumeva podjednak akcenat na:
očuvanje životne sredine, afirmaciju socijalnog integriteta, negovanje kulturnih
osobenosti lokalnog stanovništva, optimalno zadovoljenje turističkih potreba, kao i
ostvarenje ekonomske dobiti. Sa aspekta savremene filozofije (i prakse)
preduzetničkog menadžmenta cilj je postići: korisnost, blagostanje i bogatstvo.

N. D. Penezić: Recenzija
181

Uz internacionalizaciju i sve veću otvorenost, interna i eksterna sredina u kojoj
savremene (preduzetničke) organizacije danas egzistiraju donose i nove
sociokulturološke i kognitivne promene koje menjaju mnoge razvojne i upravljačke
elemente – od planiranja i strateškog pozicioniranja, organizacije i organizacione
strukture, stila vođenja, upravljanja ljudskim potencijalima do načina sprovođenja
procesa kontrole i donošenja vitalnih poslovnih odluka, odnosno planiranje, razvoj i
upravljanje na održiv način. Otuda, savremeni koncept održivog razvoja turizma danas
posmatramo kroz naglašenu proaktivnost, spremnost da se kroz „strategijski prozor
u prostor i vreme“ anticipiraju nove perspektive, te adekvatno, promišljeno i brzo
reaguje na tržišne šanse. Ovo u osnovi ima traganje za poslovnim prilikama u
brojnim različitostima, ali i imperativ za sistemsko i kontinuirano saznavanje,
predviđanje, planiranje, te dakako i učenje.

Sisačko-moslavačka županija, svojim geografskim položajem, klimom i reljefom,
istorijskim nasleđem, te posebno bogatstvom prirodnih resursa i bioraznolikošću,
ima izuzetan potencijal za razvoj ruralnog i urbanog (posebno održivog) turizma. Uz
prirodne vrednosti, u Moslavini danas možemo pronaći i bogatu kulturnu baštinu,
sa još uvek sačuvanim tradicionalnim običajima i održivim načinom upravljanja
prirodnim resursima, te etno sela s očuvanom tradicionalnom arhitekturom. Stoga
je cela Moslavina, na temelju tradicije koja je još uvek živa, izuzetno pogodno
područje za razvoj ekoturizma, ekološke poljoprivrede i proizvodnje biološki vredne
(zdrave) hrane, odnosno održivog razvoja ovog kraja. No, u središtu svih ovih
vrednosti stoji čovek – najvrednija imovina (aktiva), specifičan resurs i svojevrsan
agent promena.

Otuda,
objavljivanje
monografije
PROGRAM RAZVOJA
ODRŽIVOG
TURIZMA U SISKU I PETRINJI, predstavlja veoma značajan i istovremeno vrlo
aktuelan izdavački poduhvat od značaja za sve koji aktivno učestvuju i doprinose
stvaranju novog privrednog ambijenta. Ova knjiga nam dolazi u vreme kada se kroz
nužnu transformaciju privrede, uz puno izazova, ali i nesigurnosti i nedoumica,
moramo uključiti u globalizaciju i upustiti se u, često, nemilosrdnu i nepravednu
tržišnu utakmicu. To znači da nikako ne smemo zaobići nijednu nadu u pozitivne
promene; napredak regije postavljen na odgovornom odnosu prema prirodnim
bogatstvima i bogatoj kulturnoj baštini; tradiciji i iskustvima, kreativnosti i
inovativnosti pojedinaca, a niti priliku za učenje. A ova monografija govori o svemu
tome...

182
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Prikaz sadržaja rukopisa

Rukopis pod naslovom PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U
SISKU I PETRINJI, pod uredništvom: dr. Marka Koščaka, dr. Barbare Pavlakovič,
dr. Marka Jurakića i Ingrid Padjen Đurić, obuhvata sažetak, ukupno 10 poglavlja,
kao i pregled referentne literature. Rad sadrži 134 strane kompjuterskog sloga, sa
ukupno 31 slikom, 26 tabelarnih prikaza, kao i 86 navedenih literaturnih odrednica,
uključujući i relevantne internet domene.

Sadržaj monografije čine:

Poglavlje1: UVOD I METODE RADA (autorka: Barbara Pavlakovič)

U prvom poglavlju ukazuje se na svojevrsnu genezu, metodologiju, kao i iskustvo u
sprovedenom istraživanju koje predstavlja deo jednog šireg projekta razvoja
održivog turizma na području Moslavine, iniciranog od strane Vimal međunarodnog
centra za razvoj ljudskih potencijala, Moslavačka Slatina, uz podršku i učešće
ključnih aktera - Turističke zajednice Sisačko-moslavačke županije,  Turističke
zajednice Siska, Turističke zajednice Petrinje i samih Gradova Siska i Petrinje.

Istraživački rad o mogućnosti razvoja održivog turizma u Sisačko-moslavački
županiji sproveli su, uz pomoć svojih mentora, studenti Fakulteta za turizam
Sveučilišta u Mariboru, koristeći pri tome odgovarajuće metode koje su im
omogućile sagledavanje povezanosti i uzajamne zavisnosti pojava relevantnih za
planirano istraživanje, njihovo kretanje, menjanje i razvitak, zatim prelaz
kvantitativnih u kvalitativne promene i obratno (dijalektički, odnosno sintetički
metod), kao i proveru određenih teorijskih pretpostavki upoređivanjem sa
konkretnom ekonomskom stvarnošću i utvrđivanjem stepena istinitosti tih
pretpostavki (verifikacioni metod). Istraživanje ove problematike zasnivalo se
istovremeno i na analizi domaće i inostrane literature („desk research“), pri čemu je
posebna pažnja bila posvećena kritičkom osvrtu na rezultate praktičkih istraživanja
objavljenih u literaturi („case study“), uz komparaciju sa saznanjima do kojih se došlo
na osnovu analize domaće privredne prakse („field research“). U realizaciji dela
istraživanja u okviru „desk“ metoda, koristila se takođe i baza podataka relevantnih
privrednih i državnih institucija. Nakon terenskog obilaska i obavljene situacione
analize, studenti su svoj rad predstavili lokalnoj zajednici 27. februara 2022. godine,
N. D. Penezić: Recenzija
183

nakon čega je predloženi dokument projekta koordiniran sa različitim učesnicima u
ovoj oblasti, a njegovi elementi objavljeni u ovoj monografiji.

Poglavlje
2.
IZAZOVI
(ODRŽIVOG)
TURIZMA
U
SISAČKO-
MOSLAVAČKOJ ŽUPANIJI (autorka: Ingrid Padjen Đurić)

U ovom poglavlju najpre se, kroz prizmu relevantnih teorijskih izvora, ukazuje na
ključne dimenzije održivog razvoja (ruralnog) turizma, naglašavajući kako se sam
pojam održivog razvoja najčešće dovodi u vezu sa zaštitom životne sredine - ideja
održivog razvoja u osnovi ima poboljšanje kvaliteta života i težnju da se kreira bolji
svet sa uravnoteženim društvenim, ekonomskim i faktorima zaštite životne sredine.
Takođe, naglašena je i uloga institucionalne infrastrukture za podršku razvoju
turizma u ovoj regiji.

U nastavku ovog poglavlja predstavljenja je Sisačko-moslavačka županija kao primer
destinacije kontinentalnog turizma u nastajanju, sa akcentom na turističke resurse i
smeštajne kapacitete, uz navođenje relevantnih i dostupnih statističkih podataka.
Polazeći od toga da je savremeni turista dinamičan potrošač koji očekuje aktivan
odmor, rekreaciju, zabavu, sam istražuje i osmišlјava putovanja, želјan učenja i
upoznavanja lokalne zajednice, ekološki je svestan i traži nešto novo, autentično i
realno, autorka ukazuje na savremene razvojne (selektivne) oblike turizma – vidove
turizma koji su usklađeni sa prirodnim i društvenim vrednostima lokalne zajednice i
koji omogućavaju da domaćin i gosti uživaju, da imaju pozitivno i dragoceno
iskustvo kroz obostranu interakciju. U tom smislu, analiziraju se: zdravstveni
turizam, ruralni (seoski) turizam, kulturni turizam, cikloturizam, eno i gastroturizam
i na vrlo umešan način ukazuje na potencijale i šanse razvoja ovih oblika turizma za
posmatranu regiju. Na temelju ovako sprovedene analize, uz osvrt na postojeću
Strategiju razvoja turizma u Sisačko-moslavačkoj županiji, na kraju je data
(modelirana) vizija budućeg razvoja održivog turizma na ovim prostorima.

Poglavlje 3: PRIRODNA I KULTURNA BAŠTINA KAO POKRETAČ
RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U DESTINACIJI SISAK I PETRINJA
(autor: prof. dr Marko Koščak)

Cilj ovog poglavlja je da se predlože koraci za razvojnu strategiju usmereni na razvoj
održivog i odgovornog turizma, zatim potencira sinteraktivna (sinergija i interakcija)
uloga lokalne razvojne koalicije, uz poseban akcenat na uključivanje kulturne i
184
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

prirodne baštine, te gastronomije u turističku ponudu ove regije. Autor, najpre, vrlo
znalački, vrši distinkciju fenomena održivog razvoja i održivog turizma,
potencirajući: holističko planiranje i strategiju; očuvanje bitnih ekoloških procesa;
zaštitu ljudske baštine i biološke raznolikosti; međugeneracijsku jednakost; te
uravnoteženu pravednost i mogućnosti među akterima kao ključna načela održivog
razvoja. U pogledu održivog razvoja turizma, ovo podrazumeva participativno
učešće svih ključnih aktera usmereno ka: optimalnom korišćenju resursa ekosistema;
poštovanju socio-kulturne autentičnosti zajednica domaćina, kao i osiguranju
stabilnog, održivog i dugoročnog (efikasnog i efektivnog) poslovanja.

Analiza kulturnog turizma (uz potenciranje rastućeg raspona kulturnih turističkih
niša)  i turizma baštine/nasleđa (sa posebno naglašenim vitalnim faktorima održanja
i dalje razvojne valorizacije prirodne i kulturna baštine) osnova je za predstavljanje
(prednosti i identifikovanih „unutršnjih rezervi“ – svojevrsnih izazova) ključnih
potencijala i izazova destinacije, te modeliranja mogućih pristupa i koncepata za
budući razvoj turizma utemeljenog na prirodnoj i kulturnoj baštini. Osnovna
vrednost ove analize i vrlo značajan doprinos autorovog sagledavanja ove
problematike ogleda se u predloženim vrlo korisnim idejama/izvodljivim koracima
(turističkog) razvoja celog područja Moslavine, od posebnog značaja za sve ključne
aktere – javne instituciie, nevladine organizacije – interesne grupe za prirodu i
kulturu, turističke organizacije, lokalno stanovnštvo,  pojedince i istrajne
preduzetnike.

Poglavlje 4: STRATEGIJA I AKCIJSKI PLAN ZA DESTINACIJU SISAK I
PETRINJA (autorka: Barbara Pavlakovič)

Ovo poglavlje imalo je za cilj kontigentnu (situacionu) analizu turističkih potencijala
(raspoloživih resursa) destinacije Sisak i Petrinja i potom izradu SWOT matrice koja
treba da rezultira definisanom skalom razvojnih turističkih prioriteta na ovom
području. Utvrđenim prednostima, poput: bogate kulturne i prirodne baštine,
pristupačne lokacije i male lokalne zajednice koja je svesna važnosti održivog
turističkog razvoja, sučeljene su i identifikovane svojevrsne opasnosti: uništene javne
infrastrukture, loše demografske slike područja, nedostatak smeštaja i turističkih
agencija.

N. D. Penezić: Recenzija
185

Sprovedena analiza bila je osnova za modeliranje vizije po kojoj destinacija Sisak i
Petrinja do 2030. godine trebaju biti razvijena održiva destinacija u kojoj urbani i
ruralni turisti, lokalno stanovništvo i turistički stvaratelji uspešno koegzistiraju i
sarađuju. Fokus je na održivom razvoju turizma koji se nužno mora temeljiti na:
ekonomskom, okološkom, socio - kulturnom i klimatskom načelu održivosti. Za
realizaciju postavljene vizije odabrano je pet potencijalnih turističkih tačaka i to:
Industrijska baština Siska; Projekat Murala Re: Think Sisak; Obiteljsko
poljoprivredno gospodarstvo Korablja Tišinić; Obiteljsko poljoprivredno
gospodarstvo Ivančica Kudlek Capriccia centar i Lončarstvo Val.

Poglavlje 5: INTEGRALNI TURISTIČKI PRODUKT DESTINACIJE
SISAK I PETRINJA (autori:Patricija Zorič i Luka Gošek)

Analiza sprovedena u ovom poglavlju se na svojevrsan način nastavlja (kompletira i
komplementira) na analizu sprovedenu u prethodnom poglavlju i najpre ukazuje na
istorijski razvoj destinacije Sisak i Petrinja, te potom, uz sliku aktuelne statistike
turizma na destinaciji, donosi i pregled različitih nosilaca turističke ponude na
odredištu. Za potrebe ove analize takođe definisana SWOT matrica rezultira
sledećim prioritetnim područjima i merama razvoja turizma: (1) Desezonalizacija
turizma; (2) Podizanje svesti domaćih preduzetnika o održivom razvoju turističke
delatnosti; i (3) Povezivanje turističkih organizacija unutar i izvan destinacije.

Ovako definisana prioritetna područja, uz evidentne velike turističke potencijale, te
bogatu kulturnu i prirodnu baštinu, ukazuju i na određene prepreke koje se
prvenstveno ogledaju u: nedostatku smeštajnih kapaciteta i receptivnih turističkih
agencija koje bi omogućile prodaju proizvoda pripremljenih u turističkim
zajednicama; sezonskom karakteru turističkih poseta; nevelikoj povezanosti
turističkih organizacija, kao i samih ponuđača. Za svako identifikovano prioritetno
područje, definisani su pokazatelji i indikatori uspešnosti realizacije. Posebna
vrednost istraživanja sprovedenog u ovom poglavlja leži u predloženom (svojevrsno
inovativnom) novom turističkom proizvodu - trodnevnom turističkom programu za
grupu do 8 osoba, koji se koristi mekoj mobilnosti, uključuje isključivo vođene ture,
lokalne ponuđače i gastronomiju, temelji se na kulturnoj i prirodnoj baštini
destinacije i nije sezonski determinisan.

186
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

Ovako modelirana metodologija istraživanja u ovom poglavlju, nadalje je primenjena
i u poglavljima (svojevrsnim studentskim studijama slučaja) koja slede i na znalački
način „testirana“ na primerima odabranih pet potencijalnih turističkih tačaka, uz, za
svakog ponaosob, predložena inovativna razvojna rešenja:

−
Poglavlje 6: Industrijska baština Siska (autori: Carmela González,
Cristina Miguéns i Joaquín Pérez);

−
Poglavlje 7: Projekat Murala Re: Think Sisak (autorka: Kaja Šetinc);

−
Poglavlje 8: Obiteljsko poljoprivredno gazdinstvo Korablja Tišinić
(autorka: Lara Lešnjek);

−
Poglavlje 9: Obiteljsko poljoprivredno gazdinstvo Ivančica Kudlek
Capriccia Centar (autori: Hermina Prelesnik i Mark Zgrinskić), i

−
Poglavlje 10: Lončarstvo VAL (autori: Matija Režonja i Nina Andrejč)

Osnovna vrednost i značajni doprinos ovih (studentskih) istraživačkih radova leži u
ispoljenoj kreativnosti i inovativnosti mladih ljudi, utemeljenoj na teorijskom znanju
stečenom u sferi formalnog obrazovanja koje se na ovaj način praktično valorizuje
(produbljuje i proširuje, posebno u oblasti naučno-istraživačke metodologije) i
stavlja u funkciju životne i poslovne realnosti.  Istovremeno, i za aktivne
preduzetnike ovo ima dragocenu upotrebnu vrednost i vrednost.

Kritička ocena i predlog izdavaču

Monografija pod  naslovom PROGRAM RAZVOJA  ODRŽIVOG TURIZMA U
SISKU I PETRINJI na jedan konzistentan, sveobuhvatan i vrlo raznovrsan način
analizira i obrađuje teme od značaja za razvoj održivog turizma na području Sisačko-
moslavačke županije. Izlaganje tako složene i integralne teorijsko-praktične
problematike iziskivalo je odgovarajuću klasifikaciju relevantnih manifestacija
upravljačke stvarnosti u oblasti turizma kao složene uslužne industrije (sa nizom
opipljivih i neopipljivih elemenata i njihovih manifestacija), sistematizaciju teorijskih
objašnjenja određenih zakonitosti koje vladaju u toj oblasti, kao i izbor metodoloških
rešenja u oblasti praktične primene naučnih spoznaja. Teorijski i metodološki,
N. D. Penezić: Recenzija
187

monografija je strukturirana s ambicijom da uključi osnovne sadržaje relevantne za
izučavanje ove oblasti, ali i da ih istovremeno, na temelju brojnih primera i
svojevrsnih studija slučaja, prikaže kroz prizmu savremenih menadžment tehnika i
(poželjnih) razvojnih koncepata.

S obzirom na prirodu problematike koja je proučavana, u radu su primenjivane
metode svojstvene društvenim, a u okviru njih, ekonomskim naukama. U skladu s
tim, korišćeni su osnovni metodološki principi iz kojih proizilaze: dijalektička,
sintetička i verifikaciona metoda. Relevantni izvori domaće i strane literature, kao i
raspoloživi statistički podaci su korektno korišćeni. Sadržaj proučavane materije
izložen je jasno, sistematično i konzistentno, a jezik i stil pisanja (s obzirom na veći
broj autora) ujednačen, precizan i jasan.

Rezultati analize teorijskih osnova i prikazi rešenja dokazanih (i primenljivih) u
poslovnoj praksi kojom je predmetna monografija protkana, predstavljaju pouzdan
alat analitičarima, istraživačima i kreatorima razvojnih politika, ali i jasno određuju
pravac i smer za buduća istraživanja, pre svega u pogledu detaljne, na razrađenim
opštim teorijskim podlogama zasnovane analize koncepta održivog turizma
(empirijskog odnosa turiste-markera-nukleusa: složenosti i fleksibilnosti, utvrđivanja
njihove međuzavisnosti i uticaja na ukupnu efikasnost i efektivnost ove delatnosti).
Posebnu upotrebnu vrednost ova monografija će naći kod kreatora razvojih politika,
ali svih onih koji su uključeni ili nameravaju da se uključe u održivi (ruralni) turizam
u procesu stalne brige o opstanku i razvoju sopstvenog preduzetničkog poduhvata,
a time i celokupne zajednice.

Na osnovu napred izloženog, recenzent zaključuje da rukopis pod naslovom
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI
ispunjava sve uslove da bude objavljen kao naučna monografija i predlaže da se
pristupi njenom štampanju.

S.Kamenica – Novi Sad, 19.08.2022.

188
PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA U SISKU I PETRINJI.

DOI https://doi.org/10.18690/um.ft.7.2022
ISBN 978-961-286-656-3

PROGRAM RAZVOJA ODRŽIVOG
TURIZMA U SISKU I PETRINJI
Ključne riječi:
razvojni program,
održiv razvoj,
ruralni turizam,
urbani turizam,
obnova turističke
infrastrukture,
Sisačko-
moslavačka
županija

MARKO KOŠČAK,1 BARBARA PAVLAKOVIČ,1
INGRID PADJEN ĐURIĆ,2 MARKO JURAKIĆ3 (UR.)
1 University of Maribor, Faculty of Tourism, Brežice, Slovenija
marko.koscak@um.si, barbara pavlakovic@um.si
2 TZ Sisačko-moslavačke županje, Sisak, Hrvatska
info@turizam-smz.hr
3 Vimal akademija – Udruga za razvoj ljudskih potenciala, Popovača, Hrvatska
vimalakademija@gmail.com

Sažetak Monografija „Program razvoja održivog turizma u Sisku
i Petrinji“ rezultat je projekta kojim želimo potaknuti obnovu
ruralnoga i urbanoga turizma na potresom oštećenom
području  hrvatske regije Sisačko-moslavačka županija. Sisačko-
moslavačka županija nalazi se u središnjoj Hrvatskoj i ima vrlo
povoljan položaj između Slovenije, Bosne i Hercegovine i Srbije.
Sa svojim prirodnim bogatstvima ima velik potencijal razvoja
turizma i, još više, održivog turizma. Sisak kao kulturno središte
pruža mogućnosti industrijskog i urbanog turizma, dok Petrinja
pruža mogućnost aktivnosti u prirodi te upoznavanje baštine i
tradicije (na primjer lončarstva). Odlična atrakcija održivoga
turizma je i priroda parka Lonjsko polje. Mentori i studenti prve
godine postdiplomskog programa na Fakultetu za turizam
Sveučilišta u Mariboru (Slovenija) uz sudjelovanje lokalnog
stanovništva suočili su se sa strateškim izazovom razvoja
turizma. Nakon analize stanja, pripremili su viziju razvoja,
utvrdili prioritetna područja rada, definirali mjere i pokazatelje te
način njihova praćenja. Akcijski plan temelji se na teoriji razvoja
održivog turizma u zaštićenim područjima, predstavljenoj na
početku ove monografije.

https://doi.org/10.18690/um.ft.7.2022 DOI
978-961-286-656-3 ISBN

Keywords:
development
programme,
sustainable
development,
rural tourism,
urban tourism,
restauration of
tourism
infrastructure,
Sisak-Moslavina
Country

THE DEVELOPMENT PROGRAM OF
SUSTAINABLE TOURISM IN SISAK-
MOSLAVINA COUNTY

MARKO KOŠČAK,1 BARBARA PAVLAKOVIČ,1
INGRID PADJEN ĐURIĆ,2 MARKO JURAKIĆ3 (EDS.)
1 University of Maribor, Faculty of Tourism, Brežice, Slovenia
marko.koscak@um.si, barbara pavlakovic@um.si
2 TZ Sisačko-moslavačke županje, Sisak, Croatia
info@turizam-smz.hr
3 Vimal Academy, Popovača, Croatia
vimalakademija@gmail.com

Abstract The present book results from a project with which we
wanted to stimulate sustainable tourism across Croatian Sisak-
Moslavina County. Sisak-Moslavina County is located in Central
Croatia, which has a favourable position between Slovenia,
Bosnia and Herzegovina, and Serbia. With its natural resources,
it has great potential for sustainable tourism development. As a
cultural centre, Sisak enables the development of industrial and
urban tourism, while Petrinja offers activities in nature and
learning about heritage and tradition (such as pottery). A great
attraction for tourists is also the nature of Lonjsko Polje Park.
Tutors and 1st-year students of the Master’s program at the
Faculty of Tourism University of Maribor addressed the strategic
challenge of tourism development together through participatory
planning and local community involvement. After analysing the
situation, they prepared a development vision, identified the
priority work areas, and defined the indicators and ways they
would be monitored. The action plan itself is based on the theory
of sustainable tourism development in protected areas, presented
at the beginning of this book.