ruralni turizam;održivi turizam;integrirani turistički proizvod;obitelji s djecom;rural tourism;sustainable tourism;integrated tourist product;family with children;info:eu-repo/classification/udc/338.48-44(1-22)(497.5Zaprešić)(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Elizabeta Strunjak

RAZVOJ RURALNOG TURIZMA NA PRIMJERU
GRADA ZAPREŠIĆA

RAZVOJ PODEŽELSKEGA TURIZMA NA PRIMERU
MESTA ZAPREŠIĆ

Diplomsko delo visokošolskega strokovnega študija

Brežice, avgust 2020

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Elizabeta Strunjak

RAZVOJ RURALNOG TURIZMA NA PODRUČJU
GRADA ZAPREŠIĆA

RAZVOJ PODEŽELSKEGA TURIZMA NA PRIMERU
MESTA ZAPREŠIĆ

Diplomsko delo visokošolskega strokovnega študija

Mentorica: doc. dr. Tanja Lešnik Štuhec

Brežice, avgust 2020

IZJAVA O AVTORSTVU IN ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE
ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študentke: Elizabeta Strunjak
Študijski program: diplomsko delo visokošolskega strokovnega študija
Naslov zaključnega dela: Razvoj ruralnog turizma na primjeru grada Zaprešića
Mentorica: doc. dr. Tanja Lešnik Štuhec

Podpisana študentka Elizabeta Strunjak

izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelala ob pomoči
mentorice;

izjavljam, da sem pridobila vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v
zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označila;

na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam
pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico
ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjena, da bodo
dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative
Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo
besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin;
uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v
najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da
navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;

dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi,
skupaj z objavo zaključnega dela;

izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega dela, ki
sem jo oddala za objavo v DKUM.

Datum in kraj: _29. 8. 2020.  Dubravica             Podpis študentke: __Elizabeta Strunjak__

ZAHVALA
Veliko hvala mentorici doc. dr. Tanji Lešnik Štuhec na  stručnoj pomoći pri pripravljanju
ovog rada, na neizmjernom strpljenju te korisnim savjetima. Zahvalu upućujem,
također, turističkim uredima i zajednicama, odnosno njihovim zaposlenima koji su bili
na usluzi pri pružanju korisnih informacija. Najveće hvala mojoj obitelji te svim
profesorima koji su me usmjerili na pravi put te mi bili ogromna potpora tokom svih
ovih godina mojeg obrazovanja.

RAZVOJ RURALNOG TURIZMA NA PRIMJERU GRADA ZAPREŠIĆA
Ruralni turizam nije posve nov. Interes za ruralnu rekreaciju porastao je u 19. stoljeću
kao odgovor na stres i nemire rastućih industrijskih gradova. Kako se ruralni turizam i
dalje razvija, prepoznata je potreba za održivim oblicima razvoja kako bi se suzbila
gospodarska recesija u sektorima primarne proizvodnje. Od početka 1990-ih, koncept
održivog razvoja turizma postigao je gotovo univerzalno prihvaćanje kao poželjan i
prikladan pristup turističkog razvoja. Stoga je potrebno razviti one oblike ruralnog
turizma koji najmanje degradiraju okoliš i kulturno-povijesnu baštinu te mogu biti
ekonomski prihvatljivi.  Kako bi se ostvario turistički razvoj na području grada Zaprešića
te okolnih općina Brdovec, Marija Gorica i Dubravica, potrebno je osmisliti integrirani
turistički proizvod prilagođen ciljnoj skupini za to područje. Proučavajući literaturu te
kroz 5 provedenih intervjua, dolazimo do zaključka kako je ta ciljna skupina obitelj s
djecom između 7 i 10 godina koja dolazi iz urbanog područja.
Ključne besede: ruralni turizam, održivi turizam, integrirani turistički proizvod, obitelji s
djecom
DEVELOPMENT OF RURAL TOURISM ON THE EXAMPLE OF THE
TOWN OF ZAPREŠIĆ
Rural tourism is not entirely new. Interest in rural recreation grew in the 19th century
in response to the stress and unrest of growing industrial cities. As rural tourism
continues to develop, the need for sustainable forms of development has been
recognized in order to combat the economic recession in the primary production
sectors. Since the early 1990s, the concept of sustainable tourism development has
achieved almost universal acceptance as a desirable and appropriate approach to
tourism development. Therefore, it is necessary to develop those forms of rural
tourism that least degrade the environment and cultural and historical heritage and
can be economically acceptable. In order to achieve the tourist development of the
area of the city of Zaprešić and the surrounding municipalities of Brdovec, Marija
Gorica and Dubravica, it is necessary to design an integrated tourist product adapted
to the target group for that area. Studying the literature and through 5 conducted
interviews, we come to the conclusion that this target group is a family with children
between 7 and 10 years old who come from an urban area.
KeyWords: rural tourism, sustainable tourism, integrated tourist product, family with
children
UDK:338.48-44(1-22)(497.5Zaprešić)

Sažetak na slovenskom jeziku
Povzetek na slovenskem jeziku

RAZVOJ PODEŽELSKEGA TURIZMA NA PRIMERU MESTA ZAPREŠIĆ
Podeželski turizem ni povsem nov. Zanimanje za rekreacijo na podeželju je v 19
stoletju raslo kot odziv na stres in nemire naraščajočih industrijskih mest. Ker se
turizem na podeželju še naprej razvija, je bila v boju proti gospodarskemu upadu v
sektorjih primarne proizvodnje prepoznana potreba po trajnostnih oblikah razvoja. Od
začetka devetdesetih let prejšnjega stoletja je zasnova trajnostnega razvoja turizma
dosegla skoraj splošno sprejetje kot zaželen in primeren pristop tercilj razvoja turizma.
Zato je treba razviti tiste oblike podeželskega turizma, ki najmanj degradirajo okolje ter
kulturno in zgodovinsko dediščino ter so lahko gospodarskosprejemljivi. Podeželski
turizem je zapleten večplastni posel: ne gre samo za turizem na kmetiji. Vključuje
počitnice na kmetijah, vključuje pa tudi počitnice v naravi in ekoturizem, hojo, plezanje
in jahanje, pustolovski, športni in zdravstveni turizem, lov in ribolov, izobraževalne
izlete, umetnostni in dediščinski turizem. Podeželje (ali podeželsko območje) bi lahko
opredelili kot območje z majhno koncentracijo prebivalstva, katerega glavna dejavnost
je kmetijstvo terza katero so značilni posebni običaji in identiteta podeželja.
Podeželska območja s številnimi značilnimi razlikami, kot so gore, kanali, rezervati,
obale, kmetijska zemljišča, reke, jezera in podobno, so primerna za razvoj turizma. V
prihodnjem razvoju podeželskega turizma je treba uveljaviti vsa načela trajnostnega
razvoja na celotnem ozemlju Hrvaške: ekološka, sociokulturna in posebna gospodarska
načela trajnostnega razvoja. Uporaba ekoloških načel trajnostnega razvoja bi morala
zagotoviti ekološko ohranjanje in varstvo vseh naravnih virov. Z varovanjem narave
želimo ohraniti biotsko raznovrstnost in raznolikost krajine, na katero vplivajo
človekove dejavnosti. Propad biotske raznovrstnosti je povezan z zmanjšanjem
kulturne raznolikosti, ker ko rastlinske in živalske vrste izginejo, izginejo
številnaplemena in narodi, z njimi pa tudi jezik, kulturna tradicija in modrost uporabe
rastlin in živali ali trajnostnega življenja. Hrvaška strategija trajnostnega razvoja je
usmerjena v spoštovanje mednarodnih zavez in dolgoročnih ukrepov na osmih ključnih
področjih: 1. spodbuditi rast prebivalstva Republike Hrvaške; 2. okolje in naravni viri; 3.
osredotočanje na trajnostno proizvodnjo in porabo; 4. doseganje socialne in
teritorialne kohezije in pravičnosti; 5. doseganje energetske neodvisnosti in povečanje
energetske učinkovitosti; 6. javno zdravje, 7. povezava Republike Hrvaške, 8. zaščita
Jadranskega morja, obale in otokov.
Ko govorimo o turizmu, se moramo zavedati, da večina turističnih dejavnosti poteka na
določeni lokaciji oziroma destinaciji, ki je tudi osnovna enota analize v turizmu. Ena
izmed najpogosteje uporabljenih in najbolj razširjenih definicij turistične destinacije
pravi, da gre za geografsko območje, ki ga turisti izberejo za cilj potovanja. To
geografsko območje je lahko celotna celina, regija, mesto ali manjši geografski subjekt,
kot je samo ena ulica. Da bi bila destinacija turistična destinacija, bi morala turistom
ponuditi primarno turistično ponudbo, kot so naravne, kulturne in zgodovinske
znamenitosti. Poleg tega mora imeti elemente sekundarne turistične ponudbe –
organizacije, ki podpirajo in organizirajo turistične izdelke in nastanitvene zmogljivosti.

Zagotovo bi morala biti lahko dostopna ter politično in pravno urejena. Destinacijski
menedžment je strokovni pristop k trajnemu in načrtovanemu upravljanju destinacij, ki
vodi k prepoznavanju destinacije in prepoznavanju turizma kot pomembne
gospodarske dejavnosti destinacije. Segmentacija trga nam pomaga razlikovati veliko,
merljivo, homogeno skupino kupcev na temelju pomembnih značilnosti. Za
segmentacijo trga podeželskega turizma se lahko uporabljajo kazalniki uporabnikov,
kot so potrebe, motivi in pričakovane koristi, geografsko poreklo, demografski status,
ekonomski status, značilnosti vedenja potrošnikov in psihografske značilnosti. Po eni
izmed raziskav so najpogostejši segment podeželskih območij ljudje, ki jih zelo
zanimajo okolje, narava in druženje z družino. Zelo pomembno jim je, da so ponujene
različne dejavnostiza otroke. Tako so člani tega segmenta imenovani družinski
podeželski turisti in so ljubitelji kratkih potovalnih razdalj.
Kot svojo ciljno skupino smo izbrali družino iz urbanega okolja z otroki, starimi od
sedem do deset let. Njihov glavni motiv je, da se otroci lepo zabavajo in izkusijo nekaj,
česar doma ne bi zmogli. Poleg tega želijo preživeti čim več časa skupaj, v naravi inbiti
čim bolj dejavni. Na potovanju pričakujejo občutek svobode, brezskrbnosti in ugodne
cene.
Sestavni del integriranega turističnega produkta destinacije so izdelkiin storitve vseh
subjektov turistične ponudbe na območju. Za destinacijo je ključno, da vsi ti subjekti
delujejo usklajeno in da svojih posameznih ciljev ne postavijo pred skupne cilje celotne
destinacije. Biti morajo sodelavci, ne pa tekmeci. Oblikovanje integriranega
turističnega produkta v sodobnem času temelji na vzpostavljanju odnosov med vsemi
udeleženci na zadevnem trgu in ustvarjanju njihovih odnosov. Kakovostna povezanost
vseh deležnikov turistične destinacije je pomembna, saj bodo le tako lahko konkurirali
na trgu. Kakovostna povezava pomeni, da si vsi deležniki prizadevajo za skupni cilj in
tvorijo privlačen turistični produkt za izbrano ciljno skupino turistov. Ključna vloga pri
doseganju konkurenčnega položaja podjetja in turizma pripada marketingu. Cilj
marketinga v turizmu sta proizvodnja in trženje izdelkov, ki ustrezajo širokemu krogu
turističnih potrošnikov. To bi moralo olajšati postopek izmenjave turistične trgovine.
Marketinški splet je orodje, ki podjetjem in marketinškim strokovnjakom pomaga pri
določanju izdelkov. 4P-ji so bili povezani s trženjskim spletom od njegovega nastanka
leta 1960. V poznih 70. letih sta Booms in Bitner spoznala, da je treba marketinški splet
posodobiti. To je leta 1981 privedlo do oblikovanja razširjenega marketinškega spleta,
ki je načelu 4P dodal tri nove elemente. To je omogočilo, da marketinški splet vključuje
tudi  storitve, ne le izdelke. 7P sestavljajo: izdelek, cena, promocija, kraj, ljudje, fizični
dokazi in postopek. Morrison pripisuje velik pomen tudi partnerstvu in načrtovanju.
Partnerstvo razume kot mrežo s ciljem celovitega razvoja ponudbe in pravi, da bi moral
DMO prevzeti vlogo vodje in inovatorja v turizmu določene destinacije. Kar zadeva
načrtovanje, bi moralo biti sistematično, medsektorsko in usklajeno, spet s ciljem
razvoja izdelkov. Upoštevajoč tri primere dobre prakse, ki smo jih izbrali, opažamo, da
so v bližini mesta Zaprešić zelo dobra izhodišča, naravni viri in potenciali, ki jih je moč
prilagoditi željam turistov in domačinov ter ustvariti inovativne turistične izdelke.
Primeri dobre prakse so destinacije: Rogla – Pohorje, Gorski Kotar in Baranja. Vsaka od
teh destinacij ponuja turistu zgodbo, ki temelji na tradiciji in običajih tega kraja, v želji,
da vsak človek, ki pride na destinacijo, vsaj za kratek čas postane del te
zgodbe.Verjamemo, da bi moralo vodstvo Zaprešića in okolice slediti tem primerom,

saj v Zaprešiću in okolici obstaja velik neizkoriščen potencial, ki čaka, da ga bomo
uporabili na primeren način. Ponudbo mesta Zaprešić sestavljajo jezero Zajarki, Park –
gozd kompleksa palače Jelačić, grad Lužnica, palača Novi Dvori Jelačić, muzej Matije
Skurjeni, župnijska cerkev sv. Vida Mučenika, prireditve, kot so Dan mesta Zaprešić,
Lampionovo, Velikonočni zajček, Poletje v Zaprešiću, Festival žetve na Vršilnici, nato 9
nastanitvenih obratov z 205 nastanitvenimi zmogljivostmi, 13 prehrambno-gostinskih
obratov, od tega 8 restavracij, 3 picerije, 1 gostilna in 1 bistro, za tiste, ki iščejo športne
dejavnosti, sta na voljo Konjeniški klub Trajbar Team in Golf center Novi dvori. Za
organizacijo turizma v mestu skrbi TZ Zaprešić, ki ima tudi vlogo DMO.
Ponudbo občine Brdovec sestavljajo reka Sava, njive, travniki, sadovnjaki in vinogradi,
župnija Brdovec, grad Januševec, grad Laduč, muzej Brdovec, dogodki, kot so Vino v
kozarcu Brdovec, Dnevi občine Brdovec, Ocvarkijada, potem pet nastanitvenih obratov
s skupno 35 nastanitvenimi zmogljivostmi in tremi gostinskimi objekti, za tiste, ki iščejo
športne dejavnosti, pa so na voljo konjeniške in kolesarske poti. TZ Savsko - sutlanska
dolina i brigi skrbi za organizacijo turizma v občini.
Ponudbo Marije Gorice sestavljajo reka Sotla, najdišče ostankov praslona, njive,
travniki, sadovnjaki in vinogradi, polja sivke, baročna cerkev Blažene Device Marije,
kapela sv. Križa, rojstna hiša Anteja Kovačića, osnovna šola, prireditve, kot so Dnevi
občine Marija gorica, Štruklijada, Kestenijada, Kak su brali naši stari. Nato 2
nastanitvena objekta s skupno 16 nastanitvenimi zmogljivostmi in 2 prehrambno-
gostinska obrata, za tiste, ki iščejo športne dejavnosti, pa obstajajo konjeniške in
kolesarske poti. TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi skrbi za organizacijo turizma v
občini.
Ponudbo Dubravice sestavljajo reka Sotla, gozd Dubrava, Cret, njive, travniki,
sadovnjaki, vinogradi in vinska cesta, Stara župnijska cerkev, kapela Blažene Device
Marije, kapela Gospe Lurdske, rojstna hiša in kip Pavla Stoosa, kapela sv. Antona in
kapela sv. Vida, tradicionalne hiše, prireditve, kot so Dnevi občine Dubravica,
nogometni turnir v zaprtih prostorih, Velikonočni sejem, Božični sejem, Kotlovinijada,
potem 1 počitniška hiša s 6 nastanitvenimi zmogljivostmi, za tiste, ki si želijo športne
dejavnosti, pa obstajajo konjeniške in kolesarske poti, za organizacijo turizma v občini
pa skrbi TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.
V letu 2019 je bilo v mesto Zaprešić skupno 6.355 prihodov, od tega 4.277 tujih in
2.078 domačih ter 11.202 nočitev. Občina Brdovec je imela 499 prihodov turistov, od
tega 160 tujih, 339 domačih in 1.366 prenočitev. Občina Marija Gorica je imela 169
prihodov turistov, od tega 73 tujih in 96 domačih ter 740 nočitev. Občina Dubravica pa
je imela 40 prihodov turistov, od tega 28 tujih in 12 domačih ter 410 nočitev.
Po SWOT-analizi, ki smo jo naredili, so bližina Zagreba, tradicija in kultura, zanimivo in
zeleno podeželsko območje z bogato dediščino življenja in dela osnova za oblikovanje
turističnih izkušenj in poti za vse ciljne skupine, predvsem pa za ciljno skupino družin z
otroki.
Po raziskovanju literature in petih poglobljenih intervjujih z županom Dubravice
Marinom Štritofom, županjo Marije Gorice Marico Jančić, županjo Brdovca Majo

Coner, županom Zaprešića Željkom Turkom in direktorjem TZ Savko - sutlanska dolina i
brigi Vladimirjem Šinkom smo prepoznali, katere zanimivosti in storitve bi lahko
vključili v celoten turistični produkt. Ugotovitve, ki smo jih dobili iz analize intervjujev,
so, da so najbolj privlačne atrakcije in neizkoriščen potencial dogodki, narava in
kulturna dediščina z vključitvijo lokalnega prebivalstva. Največji in najpomembnejši
projekt v gradnji na destinaciji je Ride and Bike, poleg tega se obnavlja železnica, ki
poteka tudi skozi celoteno destinacijo. Velik pomen pripisujejo digitalnim medijem, tj.
socialnim omrežjem kot glavnemu orodju promocije in distribucije. Ciljna skupina naj bi
bile družine z otroki, pri čemer je poudarek na otrocih. Dogodki so izpostavljeni kot
najbolj privlačne atrakcije na destinaciji. Občine Brdovec, Marija Gorica in Dubravica so
povezane s prireditvijo tradicionalne trgatve, ki še posebej izraža tradicijo in običaje
regije. Sogovorniki so poudarili različne akcije za razvoj trajnostnega turizma, kot so
ohranjanje naravnega okolja, prilagajanje trendom, ohranjanje naravnih in grajenih
danosti, pametni spominki iz okolju prijaznih materialov, stroškovno učinkovit sistem
zbiranja odpadkov, naložbe v komunalno infrastrukturo, naravni rezervat in
najpomembnejše zadovoljstvo lokalnega prebivalstva. Če bi se ponudniki združili, bi se
ustvaril boljši in kakovostnejši izdelek, zato poudarjajo, kako koristno bi bilo povezati
Zaprešić z Brdovcem, Marijo Gorico in Dubravico. Na izbrani destinaciji je skupno 262
nastanitvenih zbogljivosti. EU igra veliko vlogo pri financiranju turizma in turističnih
projektov v destinaciji, vendar pomagata tudi država in Zagrebška županija.
Skratka, integrirani turistični produkt bi bil takšen: gostje se na destinacijo pripeljejo z
vlakom, po destinaciji pa jih vodi lokalni vodnik, ki je tudi voznik, z licenco v avtomobilu
na alternativni pogon. Program vključuje doživetje naravne lepote, kot so jezero
Zajarki, gozd Dubrava in Cret z endemično vrsto, kulturno dediščino, kot so grad
Lužnica, kompleks Novi Dvori Jelačićevi, muzej Brdovec, kapela, cerkev in osnovna šola
v Mariji Gorici, rojstna hišaPavla Štoosa in njegov kip v Dubravici, nato dejavnosti in
delavnice, v katerih bodo vključeni: hoja, jahanje, izdelovanje tradicionalnega nakita,
pisanje pesmi po vzoru pesnika Kovačića, igranje golfa, kolesarjenje, vključuje tudi
lokalno gastronomijo. Za zadovoljevanje potreb staršev bi bila organizirana
aromaterapija, medtem ko za otroke skrbi animator. Da bi se tudi oni lahko sprostili in
spočili. Zelo pomembno je, da turisti poleg lepih spominov odnesejo domov še nekaj
materijalnega, kar jih bo spomnilo na doživeto. Zato bodo gostje lahko odnesli
tradicionalni nakit, ki ga bodo izdelali v muzeju, pesem, ki jo bodo napisali v Mariji
Gorici, in darilo, ki ga bodo prejeli ob koncu potovanja, vsebovalo pa bo izdelke
lokalnih proizvajalcev. Po izračunu skupne cene smo prišli do zaključka, da bi ta
program stal 8.630 kn za vso družino, kar pomeni 1.170 €. Ni pomembno, koliko nekaj
stane, ampak kaj prinaša. Rečemo lahko, da ta izdelek naši ciljni skupini ponuja
nepozabno, avtentično izkušnjo, v kateri bodo videli in spoznali nove stvari, se približali
drug drugemu, spoznali domačine in njihove običaje ter tradicijo, okusili izvirno lokalno
gastronomijo in se zabavali.

KAZALO
1
UVOD .................................................................................................................... 1
1.1
Opis problema ................................................................................................ 1
1.2
Svrha i ciljevi istraživanja ................................................................................ 3
1.3
Istraživačka pitanja ......................................................................................... 4
1.4
Pretpostavke i ograničenja istraživanja
........................................................... 4
1.5
Predviđene metode rada ................................................................................ 5
2
TEORETIČNA ISHODIŠTA ....................................................................................... 7
2.1
Ruralni turizam ............................................................................................... 7
2.2
Održivi turizam ............................................................................................... 8
2.3
Menadžment ruralnih turističkih destinacija
................................................. 10
2.4
Ciljno tržište i ciljna skupina turista za ruralne destinacije............................. 12
2.5
Integrirani turistički proizvod
........................................................................ 13
2.6
Marketinški splet za turističke proizvode ...................................................... 15
3
PRIMJERI DOBRE PRAKSE RURALNIH DESTINACIJA SA INTEGRIRANIM
TURISTIČKIM PROIZVODIMA ..................................................................................... 19
3.1
Rogla - Pohorje ............................................................................................. 19
3.2
Baranja ......................................................................................................... 20
3.3
Gorski Kotar ................................................................................................. 23
3.4
Analiza i zaključak
......................................................................................... 24
4
ANALIZA PONUDE I POTRAŽNJE GRADA ZAPREŠIĆA I NJEGOVE OKOLICE .......... 28
4.1
Geografski i demografski podaci ................................................................... 29
4.1.1
Općina Dubravica
.............................................................................................
29
4.1.2
Općina Brdovec
................................................................................................
30
4.1.3
Općina Marija Gorica .......................................................................................
30
4.2
Analiza turističke ponude grada Zaprešića i njegove okolice ......................... 31
4.2.1
Turistička ponuda grada Zaprešića ...................................................................
31
4.2.2
Turistička ponuda općine Dubravice
.................................................................
34
4.2.3
Turistička ponuda općine Brdovec
....................................................................
35
4.2.4
Turistička ponuda općine Marija Gorica ...........................................................
36
4.2.5
Ukupna turistička ponuda ................................................................................
38
4.3
Analiza turističke potražnje grada Zaprešića i njegove okolice ...................... 40
4.4
Analiza SPPEKET okruženja destinacije ......................................................... 41

4.5
SWOT analiza turističke ponude i potražnje grada Zaprešića i njegove okolice

45
5
KVALITATIVNO ISTRAŽIVANJE
............................................................................. 47
5.1
Odabir uzorka
............................................................................................... 47
5.2
Izvođenje intervjua
....................................................................................... 48
5.3
Analiza prikupljenih podataka....................................................................... 48
5.4
Zaključak kvalitativnog istraživanja ............................................................... 51
5.5
Odgovori na istraživačka pitanja ................................................................... 54
6
SMJERNICE ZA OBLIKOVANJE INTEGRIRANOG TURISTIČKOG PROIZVODA NA
PRIMJERU GRADA ZAPREŠIĆA I ODABRANE CILJNE SKUPINE .................................... 56
6.1
Proizvod ....................................................................................................... 56
6.2
Cijena ........................................................................................................... 58
6.3
Promocija ..................................................................................................... 60
6.4
Distribucija ................................................................................................... 61
6.5
Ljudi ............................................................................................................. 61
6.6
Fizički dokazi................................................................................................. 62
6.7
Proces .......................................................................................................... 63
6.8
Održivi razvoj i društveno odgovorno ponašanje .......................................... 64
6.9
Partnerstvo .................................................................................................. 65
6.10 Proračun....................................................................................................... 65
7
PRIMJER OBLIKOVANOG PROIZVODA ZA OBITELJ S DJECOM IZMEĐU 7 I 10
GODINA STAROSTI ..................................................................................................... 67
7.1
Ciljna skupina ............................................................................................... 67
7.2
Itinerar ......................................................................................................... 67
7.3
Nacrt putovanja
............................................................................................ 69
7.4
Detaljan opis putovanja
................................................................................ 71
7.5
Pružatelji usluga ........................................................................................... 73
7.6
Oblikovanje cijene proizvoda
........................................................................ 74
8
ZAKLJUČAK
.......................................................................................................... 76
9
LITERATURA IN VIRI ............................................................................................ 79
10 PRILOZI ................................................................................................................. 1

KAZALO SLIKA
Slika 1: Uloga DMO-a .................................................................................................. 11
Slika 2: Pot med krošnjami - Rogla .............................................................................. 20
Slika 3: Kopački rit ...................................................................................................... 22
Slika 4: Grb grada zaprešića ........................................................................................ 28
Slika 5: Grad Zaprešić i okolnih 7 općina ..................................................................... 29
Slika 6: Grb općine Dubravice ..................................................................................... 30
Slika 7: Grb općine Brdovec ........................................................................................ 30
Slika 8: Grb općine Marije Gorice
................................................................................ 31
Slika 9: Ban Josip Jelačić
.............................................................................................. 33
Slika 10: Kip Pavla Štoosa u Dubravici ......................................................................... 35
Slika 11: Dvorac Januševec ......................................................................................... 36
Slika 12: Župna crkva Blažene Djevice Marije od pohođenja ....................................... 37
Slika 13: Nacrt putovanja 1. dan ................................................................................. 69
Slika 14: Nacrt putovanja 2. dan ................................................................................. 70
Slika 15: Nacrt putovanja 3. dan ................................................................................. 70
KAZALO TABELA
Tabela 1: Itinerar doživljaja za obitelji na destinaciji Rogla - Pohorje
........................... 20
Tabela 2: Program Otkrijte Baranju
............................................................................. 22
Tabela 3: Itinerar turističkog proizvoda kroz Gorski Kotar ........................................... 24
Tabela 4: Benchmarking tri opisana programa ............................................................ 25
Tabela 5: Popis smještajnih i ugostiteljskih objekata u Zaprešiću ................................ 34
Tabela 6: Turistička ponuda Zaprešića, Brdovca, Marije Gorice i Dubravice ................ 38
Tabela 7: Broj turističkih dolazaka i noćenja u gradu Zaprešiću za 2019. godinu ......... 40
Tabela 8: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Brdovec za 2019. godinu ........... 41
Tabela 9: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Dubravica za 2019. godinu ........ 41
Tabela 10: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Marija Gorica za 2019. godinu
. 41
Tabela 11: Snage i slabosti turističke ponude grada Zaprešića i njegove okolice ......... 45
Tabela 12: Mogućnosti i prijetnje turističke ponude grada Zaprešića .......................... 46
Tabela 13: Ključne riječi – intervju s Marinom Štritofom
............................................. 51

Tabela 14: Ključne riječi – intervju s Maricom Jančić ................................................... 51
Tabela 15: Ključne riječi – intervju s Majom Coner
...................................................... 52
Tabela 16: Ključne riječi – intervju s Željkom Turkom
.................................................. 52
Tabela 17: Ključne riječi – intervju s Vladimirom Šinkom ............................................ 53
Tabela 18: Ponuda koja se može uključčiti u proizvod podijeljena po lokacijama ........ 56
Tabela 19: Cijene aktivnosti i proizvoda iz programa................................................... 59
Tabela 20: Itinerar 1. dan
............................................................................................ 68
Tabela 21: Itinerar 2. dan
............................................................................................ 68
Tabela 22: Itinerar 3. dan
............................................................................................ 68
Tabela 23 Popis i kontakti pružatelja usluga................................................................ 73
Tabela 24: Računanje ukupne cijene proizvoda .......................................................... 75
POPIS KRATICA
B. D. – Bez datuma
DMO – Destinacijska menadžment organizacija
EU – Europska unija
ITD. – I tako dalje
KN – kuna
KUD – Kulturno umjetničko društvo
OECD – Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj
OPG – Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo
RH – Republika Hrvatska
SPPEKET - socijalno, političko, pravno, ekonomsko, kulturno, ekološko i tehnološko
STO – Slovenska turistička organizacija
TIC – Turistički informativni centar
TZ – Turistička zajednica
UL. - ulica
UNWTO – Svijetska turistička organizacija

1

1 UVOD
U ovom ćemo diplomskom radu oblikovati inovativni integrirani turistički proizvod na
području grada Zaprešića i njegove okolice. To je područje na kojem stanujemo te smo
uključeni u djelovanje različitih organizacija i zajednica na njemu. Turizam je jedna od
najbrže rastućih gospodarskih grana na svijetu. Zbog toga mislimo da je jako bitno da
se u turizam ulaže i da se njegova ponuda prilagođava trendovima. Pošto turizam na
području okolice grada Zaprešića nije dovoljno razvijen, što zbog nedostatka novca, što
zbog nedostatka inovativnih ideja i organiziranosti, smatramo da je bitno spojiti
ponudu različitih ponuđača na tom području te stvoriti integrirani proizvod, iskoristiti
potencijale te usmjeriti ponudu prema održivosti.
1.1 Opis problema
Ruralni turizam nije posve nov. Zanimanje za rekreaciju na selu poraslo je u 19. stoljeću
kao reakcija na stres i nemir rastućih industrijskih gradova (Feifer, 1985). Dugi niz
godina brojna ruralna područja bila su uslijed pada broja stanovništva. Već više od
jednog stoljeća snažni trendovi industrijalizacije i urbanizacije stalno mijenjaju
ekonomski i politički položaj ruralnog društva. U posljednjih 40 godina ti su se trendovi
pojačali. Suprotno ovom padu, turizam je procvjetao u prosperitetnu, brzo rastuću
djelatnost i doista se pokazao kao značajan faktor gospodarskog rasta u zemljama u
kojima se razvijao. Stoga je važno utvrditi može li se potencijal za razvoj turizma
iskoristiti kao strategija ruralnog razvoja, posebno izvlačenjem novih interesa za
prirodu, njezin tradicionalni način života, krajolike i arhitektonsku baštinu (OECD,
1994). Budući da se turizam i dalje razvija u ruralnim područjima, kako bi se suzbio
gospodarski pad u sektorima primarne proizvodnje, prepoznaje se potreba za održivim
oblicima razvoja. Od ranih 1990-ih, koncept održivog razvoja turizma postigao je
gotovo univerzalno prihvaćanje kao poželjan i prikladan pristup i cilj turističkog razvoja.
Stoga je neophodno razvijati one oblike ruralnog turizma koji najmanje degradiraju
okoliš i kulturno povijesnu baštinu, a mogu biti ekonomski održivi (Tourism Notes, b.
d.). Yasong i Roberte (2008) istakli su da je interakcija između održivog razvoja turizma
i stanovnika zajednice postala fokus za učenjake koji proučavaju održivi razvoj turizma
u posljednjih 30 godina. Jesu li stanovnici zajednice proaktivni i pozitivni u pogledu
stavova održivog razvoja turizma presudno je za daljnji razvoj destinacije.
Destinacijski management na ruralnim se destinacijama često susreće sa problemima
pa je njegovo poslovanje pomalo otežano. Osnovni problem je prepoznati istinske
atribute razvoja ruralnih odredišta. U želji da dosegnu što brži razvoj, zaboravljaju
određene osnovne značajke područja. Tu dolazi do promjena u ekološkim, geografskim
te prirodnim značajkama destinacije te ona tako gubi na privlačnosti kao ruralna
destinacija (Štetić, 2012).
Turistička potražnja izrazito je heterogena, potrebe turista su individualne,
zadovoljavaju se na različite načine, u različito vrijeme u različitim destinacijama. Jedan
od suštinskih problema poslovanja u turizmu je pronaći unutar ogromne, nedefinirane
mase mogućih potrošača, određenu skupinu ljudi koji imaju približno iste zahtjeve,

2

mogućnosti ili koji se mogu u isto vrijeme uključiti u turistička kretanja (Dragićević,
2006). Uz to, za razvoj turističkih destinacija, posebno na ruralnim područjima,
presudno je postojanje kvalitetnih i trenutno raspoloživih resursa. Oni utječu, kao što
je i istaknuto, prvenstveno na atraktivnost, ali i konačno zadovoljstvo turista. U ovome
procesu također je vrlo značajno integrirati sve dionike turističke ponude i šire, te ih
potaknuti na participativno djelovanje (Ravnić, 2019). Jedan od glavnih razloga zbog
kojeg dolazi do niske konkurentnosti dionika na ruralnim područjima, je to što je
njihova ponuda neorganizirana i usitnjena. Zbog toga se vrlo teško probijaju na tržištu.
I upravo to je još jedan od razloga zašto je potrebno povezati male lokalne ponuđače
(Vlada Republike Hrvatske, 2019).
Prema istraživanju koje su proveli Pesonen, Komppula, Kronenberg i Peters (2011),
glavni razlozi za odabir destinacije za ruralni turizam su pozitivno prethodno iskustvo s
ruralnim turizmom, pogodnost ruralnog turizma za cijelu obitelj, ruralni turizam pruža
poučno iskustvo djeci, ruralni turizam je opuštajući i destinacije ruralnog turizma
mirnije su od urbanih. Iz toga bismo mogli zaključiti da su ciljna skupina za ruralne
destinacije obitelji s djecom koje su željne mira i tišine te odmora u prirodi.
Ganjto (2019), direktor turističke zajednice grada Zaprešića, rekao je u intervjuu za 01
portal da Zaprešić ima široki spektar potencijala, ali bitno je ne zadržati ih kao
potencijale nego ih koristiti, a to znači da se njihov razvoj usmjeri u pravom smjeru s
pametnim upravljanjem turističkom destinacijom što je jedan od zadataka djelatnika
turističke zajednice. Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad
Zaprešić (2015) navode u dokumentu Strategija razvoja grada Zaprešića kako je cilj
planiranja ukupnog razvoja države, regija ili jedinica lokalne samouprave, održivi
razvitak. Proces održivog razvitka nije moguće započeti ne uzimajući u obzir pritom
društvena razvojna načela i ekološke zahtjeve. U protivnom, nastojanja da se zaobiđu
gospodarski problemi, ugrožavaju održivost razvitka, što nadalje znači da je važno u
razvoju bilo koje države, regije ili jedinice lokalne samouprave uključiti ciljeve zaštite
okoliša. To jest uvođenje zaštite okoliša, kao jedne od dimenzija, u sve velike teme
ekonomskog i socijalnog razvoja, koje su u 21. stoljeću pred nama: od gradnje
prometne infrastrukture, restrukturiranja i privatizacije energetskog sektora, gradnje
poduzetničkih zona, eksploatacije mineralnih sirovina, prilagodbe poljoprivrede,
očuvanja prirode te politike zapošljavanja. Ganjto (2019) također je rekao kako je
nedostatak hotela izazov koji grad mora riješiti, no očito je da turizam u Zaprešiću i
cijelom zaprešićkom kraju poprima novu vizuru, a nove ideje trebale bi privući i nove
posjetitelje. Tema i destinacija, kao i sadržaja, ima dovoljno. Sad samo treba to
iskoristiti i lansirati Zaprešić kao značajnu turističku destinaciju, a zaprešićki kraj morao
bi pratiti ovu priču jednako kao što će Zaprešić pratiti Zagreb.
Smatramo da bi se vodstvo Zaprešića trebalo ugledati na primjere dobre prakse koje
ćemo u radu izdvojiti jer u Zaprešiću i njegovoj okolici postoji velik neiskorišteni
potencijal koji čeka da ga se iskoristi na pravi način, baš kao što su ga iskoristili na
destinacijama u ova tri primjera: Rogla – Pohorje, Baranja i Gorski Kotar.
Zaprešić je grad u sjeverozapadnom dijelu Hrvatske, u sklopu Zagrebačke županije.

3

Grad Zaprešić prostire se na 52.60 km², i u njemu, po popisu iz 2011. godine živi 25.223
stanovnika. Gustoćom naseljenosti od 479,5 stanovnika po četvornom kilometru,
Zaprešić je najgušće naseljeno područje u županiji (prosječna gustoća naseljenosti u
Zagrebačkoj županiji je 103,79 stanovnik po četvornom kilometru). Treći je grad po
broju stanovnika u Zagrebačkoj županiji (Nakon Velike Gorice i Samobora).
Šire područje Zaprešića zauzima područje od 251.8 km², a čini ga grad Zaprešić i sedam
okolnih općina - Bistra, Brdovec, Dubravica, Jakovlje, Luka, Marija Gorica i Pušća. Po
popisu iz 2011. godine na tom području živi 54.640 stanovnika. Mi ćemo se fokusirati
na sam grad te okolne općine: Brdovec, Dubravica i Marija Gorica (ZG portal, b. d.).
1.2 Svrha i ciljevi istraživanja
Svrha istraživanja u ovom radu je otkriti turističke potencijale na području grada
Zaprešića i njegove okolice kroz analizu turističke ponude grada te kako ih spojiti u
integrirani proizvod za određenu ciljnu skupinu. Uz pomoć te spoznaje ćemo lako
razviti i unaprijediti cjelokupnu turističku ponudu i stvoriti veću konkurentnost u
odnosu na njegove najveće rivale na području turizma. Zato će ovaj rad biti usmjeren u
tri ključna smjera – prvi koji se odnosi na obogaćivanje turističke ponude, drugi će biti
usmjeren na razvoj Zaprešića i njegove okolice kao turističke destinacije, a treći na
oblikovanje smjernica za turistički proizvod za izabranu ciljnu skupinu - obitelji sa
djecom starosti od 7 do 10 godina.
Ciljevi koje smo si postavili prije pisanja rada te ih želimo doseći sa ovim  istraživanjem
su:
1. Proučiti svu dostupnu literaturu sa područja koja obrađujemo te definirati
ruralni turizam, održivi turizam, turističku destinaciju, management ruralnih
turističkih destinacija,integrirani turistički proizvod, marketinški splet za
turističke proizvode te ciljne skupine turista.
2. Proučiti primjere dobre prakse ruralnih destinacija sa integriranim turističkim
proizvodima te ih analizirati.
3. Analizirati turističku ponudu i potražnju na području grada Zaprešića i njegove
okolice.
4. Utvrditi prednosti, slabosti, prilike i prijetnje turističke ponude te potražnje
grada Zaprešića i njegove okolice.
5. Prikupiti što više informacija koje će nam koristiti u istraživanju, kroz nekoliko
intervjua sa načelnicima općina Dubravica, Marija Gorica i Brdovec, direktorom
turističke zajednice Savsko - sutlanske doline i brigi, gradonačelnikom i
pročelnicom grada Zaprešića.
6. Odrediti ciljnu skupinu turista s obzirom na analizu područja te za istu
oblikovati integrirani turistički proizvod ruralne destinacije grada Zaprešića i
njegove okolice po zadanim smjernicama.

4

1.3 Istraživačka pitanja
Temeljna pitanja na koja ćemo odgovoriti uz pomoć ovog istraživanja ćemo ispostaviti
ovdje, na samome početku, dok ćemo do odgovora doći kasnije u empirijskom dijelu.
Istraživačko pitanje 1: Postoji li te gdje se krije potencijal za razvoj ruralnog i održivog
turizma na području grada Zaprešića i njegove okolice?
Odgovore ćemo dobiti najprije istražujući sekundarne izvore o ruralnom i održivom
turizmu, o ruralnom i održivom turizmu na izabranom području te o potencijalima
za turizam također na izabranom području grada Zaprešića i njegove okolice. Zatim
kroz sve intervjue koje ćemo obaviti sa stručnim osobama sa tog područja, gdje će
oni podati svoje mišljenje o tome gdje se krije potencijal, te da li on uopće postoji.
To ćemo saznati sa pitanjima koliko su zadovoljni sa razvojem turizma te kakvi su
im daljnji planovi te da li postoji potencijal za razvoj održivog turizma.
Istraživačko pitanje 2: Za koju bi ciljnu skupinu turista trebalo prilagoditi turističku
ponudu grada Zaprešića i njegove okolice?
Odgovore ćemo dobiti tako što ćemo najprije analizirati članke koji istražuju ciljne
skupine ruralnog turizma, zatim analizirati turiste koji su posjećivali područje grada
Zaprešića, utvrditi prednosti, slabosti, prilike i prijetnje turističke ponude te
potražnje grada Zaprešića i njegove okolice te u sekundarnim izvorima pronaći
kakva je segmentacija turista s obzirom na ponudu koju grad nudi. Rezultate
analize segmenta s obzirom na ponudu grada Zaprešića, usporedit ćemo sa
analizom segmenta s obzirom na ponudu primjera dobrih praksa, odnosno
destinacija Rogla – Pohorje, Gorski Kotar i Baranja. U pronalasku odgovora će nam
također poslužiti mišljenje stručnih osoba koje ćemo intervjuirati jer se oni
svakodnevno susreću sa pitanjima kako i koje turiste privući. To ćemo saznati sa
pitanjem koje se odnosi direktno na segmentaciju gostiju za svaku općinu posebno.
Istraživačko pitanje 3: Koje bi sve komponente marketinškog miksa trebalo koristiti
kako bismo stvorili uspješni, inovativni, integrirani turistički proizvod na odabranom
području?
Na ovo ćemo pitanje moći odgovoriti samo kada ćemo poznavati potpunu ponudu i
potražnju grada Zaprešića i njegove okolice te sve komponente marketinškog
spleta. To ćemo ponovno saznati analizom literature i razgovorom sa izabranim
osobama. Da bismo uopće znali kako stvoriti uspješni, inovativni, integrirani
turistički proizvod, moramo pronaći primjere dobre prakse i pokušati to primijeniti
na našem primjeru. U intervjuima ćemo postaviti pitanja vezana za marketinški
splet, odnosno za ponudu, cijenu, promociju, distribuciju, partnerstvo, smještajne
kapacitete te financijska sredstva sa kojima raspolažemo i koje možemo spojiti u
turistički inovativni proizvod.
1.4 Pretpostavke i ograničenja istraživanja
Pretpostavke vezane uz ovaj rad su da ćemo uspjeti pronaći primjerenu literaturu te
dovoljan broj podataka, osim toga pretpostavljamo da će intervjuirani biti spremni
sudjelovati u razgovoru te da će nam sa svojim odgovorima pomoći u istraživanju.

5

Također po završetku istraživanja, pretpostavljamo da će ovaj rad biti korišten u svrhu
razvoja i nadopune turističke ponude te da će biti primjenljiv u svakodnevnom životu.
Ograničenja pri pronalaženju podataka kriju se u nedovoljnoj količini podataka i
literature pošto rad istražuje područja koja još nisu dosta razvijena i proučavana na
području turizma. Za neke općine u okolici Zaprešića niti ne postoje točni podaci o
turizmu te turističkim dolascima i noćenjima pošto ne postoje odgovarajući smještajni
kapaciteti, kao ni organizacije (turistička organizacija, turistička agencija ili turistička
udruga) koje bi bilježile broj dolazaka i smještaj u općinama. Neki su nam podaci
također nedostupni jer su tek u izradi ili su namijenjeni u neke druge svrhe, a ne u
istraživačke. Ova ćemo ograničenja pokušati izbjeći, tako što smo odabrali kvalitativnu
metodu istraživanja gdje ćemo sa stručnim osobama koje se svakodnevno susreću za
turizmom na tim područjima, razgovarati i pokušati saznati odgovore koje ne možemo
pronaći u literaturi i izvorima. No ovdje se pojavljuje još jedno ograničenje, a to je
mogućnost da izabrane stručne osobe ne pristanu na intervju ili ne znaju odgovoriti na
neka pitanja. Da bismo izbjegli to ograničenje, izabrali smo dovoljan broj ispitanika i s
time smanjili mogućnost da ne dobijemo dovoljno podataka. Uz to, ograničeni smo i
geografski, odnosno izabrali smo područje grada Zaprešića te tri okolne općine koje
ćemo istraživati, te smo ograničeni i na vremenski rok u kojem trebamo cijelo
istraživanje obaviti i zapisati. Zbog tog je ograničenja potrebno redovito raditi i biti
posvećen istraživanju kako bi se sve stiglo na vrijeme.
Ogromna pomoć pri prikupljanju podataka je dobra volja i komunikativnost stručnih
osoba sa područja turizma koje će nam odgovoriti na pitanja na koja nećemo uspjeti
pronaći odgovore u literaturi te drugim sekundarnim izvorima.
1.5 Predviđene metode rada
U teoretičnom dijelu ćemo koristiti metode deskripcije i interpretacije. Sekundarne
podatke možemo pronaći u znanstvenoj literaturi o turizmu te terminima u turizmu
kao što su ruralni turizam, održivi turizam, turistička destinacija, destinacijski
menadžment, DMO-i, turistički proizvodi, segmentacija turista te marketinški splet. Na
temelju članaka koji istražuju segmentaciju ruralnih područja, odrediti ćemo našu ciljnu
skupinu gostiju. Također sekundarne ćemo podatke pronaći i u dokumentima poput
strategija razvoja određenih općina i gradova.  Uz pomoć javno dostupnih podataka
lako se dolazi do primjera dobrih praksa koji uvelike pomažu pri koncipiranju
integriranog turističkog proizvoda na području grada Zaprešića i njegove okolice.
Kako bismo dosegli ciljeve i odgovorili na sva istraživačka pitanja, u empiričkom ćemo
djelu koristiti nekoliko produbljenih intervjua (analitički pristup) sa načelnicima općina
Dubravica, Marija Gorica i Brdovec, direktorom turističke zajednice Savsko - sutlanske
doline i brigi, gradonačelnikom grada Zaprešića te ostalim turističkim djelatnicima koje
bismo uključili u integrirani turistički proizvod (Prilozi 1-5). Odabrali smo kvalitativno
istraživanje jer ono traži intenzivan ili dugotrajan kontakt sa svakodnevnim situacijama
koje odražavaju svakodnevni život pojedinaca, grupa, društava, organizacija. Općenito
ispituje kako ljudi u određenim situacijama razumiju i kako tumače svakodnevne
događaje i kako na njih reagiraju (Manoilov, 2010). Zbog toga smo odabrali sudionike
koji se svakodnevno susreću sa tematikom koju istražujemo, te smo odabrali ovu

6

metodu jer ona pomaže da se izvuku najtočniji podaci te ispitanik ima mogućnost
izraziti osobni stav. Intervjue ćemo temeljiti na pitanjima o potencijalima u turizmu,
daljnjim planovima za razvoj turizma, turističkoj ponudi i potražnji, promociji,
distribuciji,
partnerstvu,
proračunu,
cijenama,
smještajnim
kapacitetima
te
segmentaciji gostiju. Najprije ćemo postaviti pitanja da saznamo osobno mišljenje i
stav ispitanika, a zatim ćemo postaviti pitanja o općenitim podacima i poslovanju
općine ili organizacije ispred koje dolazi naš ispitanik. Potrebno je da smo unaprijed
upoznati sa radom naših sudionika u intervjuu, kako bismo mogli od svakoga od njih
saznati što je više moguće subjektivno mišljenje te znati koje pitanje uopće možemo
postaviti.
Obavljene ćemo intervjue te njihove odgovore kasnije i analizirati, uz to donijeti
zaključak o cijelom radu i pripremiti prijedlog integriranog turističkog proizvoda na
istraženom području po komponentama marketinškog spleta.

7

2 TEORETIČNA ISHODIŠTA
U sljedećem ćemo poglavlju pobliže objasniti i opisati teoriju i pojmove vezane uz
ruralni turizam, održivi razvoj ruralnih destinacija, management ruralnih turističkih
destinacija, ciljno tržište i ciljne skupine turista za ruralne destinacije, integrirani
turistički proizvod te marketinški splet za turističke proizvode. Teorija je potkrijepljena
pojmovima iz pouzdanih izvora, stručnih knjiga i istraživanja.
2.1 Ruralni turizam
Iako je ruralno područje često u povijesti privlačilo ljude u svrhu provođenja slobodnog
vremena, danas ono ulazi u uži krug interesa rastućem broju turista. Selo i ruralna
područja privlače sve veći broj urbanog stanovništva. Šira zajednica, te sve relevantne
strukture uviđaju sve veći značaj ruralnog turizma te se počinju aktivno baviti razvojem
i unapređenjem istog (Ružić, 2009). Ruralni turizam složen je višeslojan posao: to nije
samo poljoprivredni turizam. Uključuje praznike utemeljene na poljoprivrednim
gospodarstvima, ali također uključuje odmore od prirode i ekoturizam, hodanje,
penjanje i jahanje, avanturistički, sportski i zdravstveni turizam, lov i ribolov, obrazovna
putovanja, umjetnost i baštinski turizam, a u nekim područjima etnički turizam
(Studienkreis fuer Tourismus, 1987). Lane et al. (2013) definiraju ruralni turizam kao
turizam na seoskom području sa svim aktivnostima koje se provode na tom mjestu, a
najvažnije karakteristike ove vrste turizma su odsutnost buke, mirna sredina, očuvani
okoliš, neposredna komunikacija sa domaćinima, domaća hrana i upoznavanje sa
seljačkim poslovima.
Ruralno područje (ili ruralna sredina) moglo bi se definirati kao sredina s malom
koncentracijom stanovnika, kojemu je osnovno zanimanje poljoprivreda, a koje
karakteriziraju posebni običaji i seoski identitet. Ruralna područja s mnogobrojnim
karakterističnim različitostima poput: planina, kanala, rezervata, obala, poljoprivrednih
zemljišta, rijeka, jezera i slično, pogodna su za razvoj turizma (Ružić, 2009). Tipično
ruralna područja imaju malu gustoću naseljenosti: to je rezultat malih naselja, široko
razmaknutih (Lane, 1994). Mnogi mali gradovi i sela danas se bore da održe isplativost
ruralnih djelatnosti te života na ruralnim područjima. Lokalne, regionalne i središnje
državne agencije širom svijeta intervenirale su u rješavanju ovih problema s različitim
stupnjevima uspjeha. Svakako se posljednjih godina ruralni svijet susreće sa novim
izazovima. Priroda i očuvanje krajolika smatraju se sve važnijima te im ljudi pridaju sve
više pozornosti. U nekim pristupačnijim ruralnim regijama došlo je do priliva
stanovništva, ljudi nezadovoljnih životnim uvjetima u velikim gradovima (OECD, 1994).
Prema Deže, Ranogajec i Sudarić (2017) činitelji razvoja ruralnoga turizma su i
autohtoni proizvodi koji su prepoznatljivi te predstavljaju kako lokalni tako i regionalni
identitet određenoga ruralnog prostora. Povezivanje prepoznatljivih regionalnih
autohtonih proizvoda s turizmom doprinosi ekonomskom osnaživanju svih sudionika u
lancu prodaje, utječe na očuvanje kulture i nasljeđa, ublažava posljedice
depopulacijskih procesa te inicira malo i srednje poduzetništvo.

8

Ruralna se područja izrazito pogodna za razvoj turizma i omogućuju odvijanje različitih
turističkih aktivnosti. Prema popisu koji je napravljen pri Vijeću Europe – Council of
Europe (2013) te aktivnosti su sljedeće:
 ture: pješačenje (pješačke staze, prirodni parkovi, fitnes staze), jahanje (konji,
magarci), ture u kamp-kućici, motorizirane ture (sva terenska kola, motocikli),
vožnje biciklom, trčanje na skijama;
 aktivnosti na vodi: ribolov, plivanje, boravak na rijekama (kućice na vodi, čamci,
teglenice), kanu i rafting,windsurfing, utrkivanje brzim čamcima, jedrenje;
 aktivnosti u zraku: pomoću malih zrakoplova, jedrilica, balona na topli zrak;
 sportske aktivnosti tenis, golf, spuštanje i penjanje po stijenama;
 aktivnosti otkrivanja: zanimljivosti, radnih procesa, lokalna proizvodnja,
poljoprivredna poduzeća;
 kulturne aktivnosti: arheologija područja pod restauracijom, tečajevi ručnog
rada, umjetničke radionice, folklorne grupe, kulturni, gastronomski i drugi izvori
i podrijetla;
 aktivnosti zdravstvenog karaktera: fitnes trening, zdravstvene pogodnosti.
Premda još u sjeni maritimnoga turizma, u zadnje se vrijeme ruralnom turizmu počinje
posvećivati sve veća pozornost, jer ruralni prostor Hrvatske zauzima preko 90 %
njezine površine, što je golem potencijal za razvoj ruralnoga turizma (Ružić, 2009). U
radu su Bartoluci, Hendija i Petračić (2015) potvrdili spoznaju da je ruralni turizam
najslabije razvijena vrsta turizma u Hrvatskoj, iako više od 92 % prostora čini ruralno
područje. U budući razvoj ruralnog turizma potrebno je implementirati sva načela
održivog razvoja na cijelom prostoru Hrvatske: ekološka, socio-kulturna te posebna
ekonomska načela održivog razvoja. Primjena ekoloških načela održivog razvoja treba
osigurati ekološku očuvanost i zaštitu svih prirodnih resursa.
2.2 Održivi turizam
Održivi turizam je turizam koji u potpunosti poštuje trenutne i buduće ekonomske,
socijalne i okolišne utjecaje, rješava potrebe posjetitelja, okoliša i lokalnih zajednica
(UNWTO, 2014). Međutim, postoje različite definicije održivog turizma, no uglavnom
sve naglašavaju ekološke, socijalne i ekonomske elemente turizma u cilju postizanja
„uravnotežene“ ili „mudre“ uporabe prirodnih resursa. Međutim, definiranje što točno
predstavlja mudru uporabu resursa može uvelike ovisiti o vrijednostima koje imaju
zainteresirane strane (Hall, 1998). Prema Saarinenu (2001), održivi turizam je više
gledište nego precizna operativna definicija. Saarinen ipak definira održivi turizam kao
turizam koji rezultira razvojem sposobnim održavati ekološku kvalitetu destinacija,
kvalitetu turističkih iskustava i društvene i kulturne sustave lokalnog stanovništva.
Održivi razvoj turizma sastoji se od četiri komponente:
 Komponenta zaštite okoliša koja diktira da moramo smanjiti negativne utjecaje
na okoliš, smanjiti količinu otpada, smanjiti zagađenje zraka, tla, vode i, s druge
strane, očuvati i štititi prirodu.

9

 Ekonomska komponenta koja pokriva konkurentnost turističkih destinacija i
njihovu sposobnost poslovanja tijekom razvoja.
 Socio-kulturna komponenta obuhvaća održavanje i poboljšanje kvalitete života
u lokalnim zajednicama, uvažavajući i čuvajući kulturnu baštinu i tradiciju.
 Klimatska komponenta odnosi se na smanjenje ugljičnog otiska. Općenito
smanjenje negativnih utjecaja turizma na klimu, s druge strane, na prilagodbu
turizma na klimatske promjene (Lešnik Štuhec, 2018).
Osnovni indikatori održivog turizma prema Svjetskoj turističkoj organizaciji - UNWTO
(1996) su:
 zaštita prostora,
 pritisak na prostor,
 intenzitet korištenja,
 socijalni utjecaj,
 kontrola razvoja,
 upravljanje otpadnim vodama,
 proces planiranja,
 kritične točke ekosustava,
 zadovoljstvo turista (potrošača),
 zadovoljstvo lokalnog stanovništva,
 doprinos turizma lokalnoj ekonomiji.
Iković (2013) kaže kako je sve veći broj turističkih dolazaka i noćenja od čijih se tijekova
ostvaruju razne koristi, ali i javljaju određene štete. Ekonomski indikatori turizma
očituju se u rastu dohotka od turističke potrošnje, turističkom multiplikatoru te
zaposlenicima koji pridonose ostvarivanju ekonomskih koristi od turizma. Razvoj
turizma ne bi bio moguć bez investicija u turizmu koje su značajne zbog postizanja
određenog stupnja kvalitete turističke ponude. Socio-kulturnim indikatorima želi se
utjecati na smanjenje socio-kulturnih razlika te upoznati turiste s običajima, tradicijom,
stilom života lokalnog stanovništva. Za zadovoljenje svih zahtjeva, javlja se potreba za
radnom snagom te dolazi do migracijskih kretanja, naročito za vrijeme trajanja
turističke sezone. Ekološki indikatori turizma odnose se na upotrebu prirodnih resursa
u svrhu turizma, koncentraciju turista na određenom području u određeno vrijeme
kako se ne bi narušila prirodna ravnoteža i bioraznolikost. Javljaju se i problemi
zbrinjavanja otpada, onečišćenja zraka, vode i tla čiji utjecaji izazivaju posljedice na
klimatske promjene. Ekološkim otiskom želi se ukazati na nedovoljnu količinu resursa
koju čovjek treba u svakodnevnom životu kroz stanovanje, hranu, promet te robe i
usluge. Njime se, također, mjeri utjecaj čovjeka na planet Zemlju. Posebni naglasak dan
je na štetnost zračnog prijevoza po okoliš te nemogućnost održivosti takvog putovanja.
Hlad i Skoberne (2001) tvrde kako zaštitom prirode želimo sačuvati biološku
raznolikost i krajobraznu raznolikost, koji su pod utjecajem ljudskih aktivnosti. Pad
biološke raznolikosti povezan je sa smanjenjem kulturne raznolikosti, jer kada biljne i
životinjske vrste nestaju, nestaju i mnoga plemena i nacije, a s njima i jezik, kulturna
tradicija i mudrost korištenja biljaka i životinja ili održivog načina života.

10

Premda praksa održivog turizma nema dugu tradiciju ne samo u Hrvatskoj nego i
svijetu, ovaj pristup sve više dobiva na važnosti kao način stvaranja novih i/ili
preoblikovanja postojećih turističkih proizvoda. Osvješćivanje o nužnosti pažljiva
ophođenja prema okolišu u zemljama u kojima gospodarski razvoj snažno utječe na
prirodnu osnovicu dovodi do još većeg isticanja održivog turizma kao jednog od glavnih
turističkih oblika u budućnosti. Ministarstvo turizma Republike Hrvatske je kako tvrdi
Šobat (2012) pokrenulo program kojim će se poticati zaštita, obnova i uključivanje u
turizam kulturne i prirodne baštine, uvođenje ekocertificiranja turističkih proizvoda,
uvođenje standarda zaštite okoliša i energetske učinkovitosti u ugostiteljske objekte,
razvoj turističke infrastrukture u zaštićenim područjima (nacionalni parkovi, parkovi
prirode i druga zaštićena područja), edukacije vezane za održivi turizam i druge
inovativne proizvode održivog turizma.
Strategija održivog razvitka Hrvatske usmjerena je na poštivanje preuzetih
međunarodnih obveza i na dugoročno djelovanje u osam ključnih područja: 1. poticaj
rasta broja stanovnika Republike Hrvatske; 2. okoliš i prirodna dobra; 3. usmjeravanje
na održivu proizvodnju i potrošnju; 4. ostvarivanje socijalne i teritorijalne kohezije i
pravde; 5. postizanje energetske neovisnosti i rasta učinkovitosti korištenja energije; 6.
javnog zdravstva, 7. povezivanje Republike Hrvatske, 8. zaštitu Jadranskog mora,
priobalja i otoka (Vlada Republike Hrvatske, 2016).
Pozitivan pomak u pravcu postizanja očuvanja prirodnih resursa i poštivanja načela
održivog turizma pokazuje primjer zelenih hotela u Hrvatskoj. Zeleni hoteli su
energetski učinkoviti, recikliraju, iskorištavaju obnovljive izvore energije (a to su oni
koji su sačuvani u prirodi i obnavljaju se u potpunosti ili djelomično), a povećavanjem
udjela obnovljivih izvora energije u energetskoj bilanci se smanjuje ovisnost o uvozu
energenata. Nadalje, prednost zelenih hotela jest da su manje štetni za okoliš, pogodni
su za zdravstveni turizam, smanjuju troškove poslovanja, mogu poslovati cijele godine i
na taj način mogu povećati konkurentnost (Brkljača-Pucar, 2016).
2.3 Menadžment ruralnih turističkih destinacija
Kada govorimo o  turizmu, moramo biti svjesni da se većina turističkih aktivnosti odvija
na specifičnoj lokaciji, odnosno destinaciji, koja je također osnovna jedinica analiza u
turizmu. Jedna od najčešće korištenih i najraširenijih definicija turističke destinacije
govori da je to geografski prostor,koji turisti odabiru za svoj cilj putovanja. Taj
geografski prostor može biti cijeli kontinent, regija, grad ili neka manja geografska
cjelina kao što je na primjer samo jedna ulica (Konečnik, 2007).
Svjetska turistička organizacija (UNWTO) za turističku destinaciju ima malo drugačiju
definiciju, odnosno kaže da je ona fizički prostor u kojem posjetitelji ostvaruju barem
jedno noćenje te uključuje sve turističke proizvode i turističke resurse. Točnije, da je to
prostor s određenim fizičkim granicama koji povezuje različite dionike te njihove fizičke
i ne fizičke elemente, kako bi bila što konkurentnija na tržištu (UNWTO, 2002).
Da bismo za neku destinaciju mogli reći da je turistička destinacija, ona bi morala nuditi
turistima primarnu turističku ponudu kao što su prirodne, kulturne i povijesne
znamenitosti. Uz to, mora imati i elemente sekundarne turističke ponude –

11

organizacije koje podupiru i organiziraju turističke produkte te smještajne kapacitete.
Svakako bi morala biti i lako dostupna te politički i pravno uređena (Mihalič, 2008).
Stručni turistički pojmovi su obično za putnika dodatna obaveza i nužno zlo koje s
vremena na vrijeme mora savladati zbog samog putovanja. Jedan od pojmova koji se
zadnjih godina vrti stalno u našim medijima je i destinacijski menadžment koji može
biti koristan pojam kod privatnih putovanja diljem planete (Next step, b. d.).
Destinacijski menadžment je profesionalni pristup stalnog i planiranog upravljanja
destinacijama koje vodi ka prepoznavanju destinacije i prepoznavanju turizma kao
važne gospodarske aktivnosti na destinaciji (Morrison, 2019). Aktivnosti destinacijskog
menadžmenta moraju se upravljati i koordinirati sveobuhvatnim, koherentnim i dobro
planiranim strateškim pristupom (UNWTO, 2007). Zato postoje organizacije za
upravljanje destinacijama (DMO). To su skupine turističkih profesionalaca koji vode i
koordiniraju turističke dionike na odredištu (Morrison, 2019).
Slika 1: Uloga DMO-a

Izvor: pripremljeno po Morisson, 2019
Na slici 1  vidimo ulogu destinacijskih menadžment organizacija, odnosno vidimo da
upravljaju i koordiniraju sve aktivnosti na destinaciji, brinu o strateškom planiranju
održivog razvoja te istraživanjima, razvoju proizvoda, upravljanju posjetima,
marketingu i promociji, partnerstvima i team Building, odnosima i uključenosti
zajednice i drugih dionika.
Ključni faktor uspješne primjene ruralnog turizma je pružanje kvalitete u svim fazama
iskustva posjetitelja. Prema CerTour (2013), na ruralnim turističkim destinacijama,
ključne su sljedeće komponente:
Razvoj
proizvoda
Marketing i
promocija
Partnerstvo i
team -
building
Vodstvo i
koordinacija
Planiranje i
istraživanje
Odnosi te
uključenost
zajednice i
dionika
Uloga
DMO-a

12

 Marketing i komunikacija: razumjeti tko su potencijalni posjetitelji, prenijeti
im kvalitetnu sliku na temelju točnih poruka, olakšavajući im rezerviranje i
održavanje kontakta s njima.
 Dobrodošlica, orijentacija i informacije: pružiti povoljan prvi dojam
posjetiteljima, osiguravajući da oni razumiju područje, ponašaju se
odgovorno prema njemu i imaju prave informacije kako bi izvukli
maksimum iz boravka.
 Smještaj: mnoga poduzeća za ruralni smještaj su mala, često obiteljska
poduzeća s malo stručne spreme. Posebnu pozornost treba posvetiti
rasponu smještaja, razini pogodnosti i kvaliteti usluge.
 Lokalni proizvodi i gastronomija: hrana i lokalni zanati mogu biti posebnost
ruralnih područja. Poboljšanje njihove kvalitete i načina na koji se
predstavljaju ne samo da pruža poseban doživljaj posjetitelju, već može biti
od izravne koristi lokalnom gospodarstvu i poljoprivrednom krajoliku.
 Atrakcije i događaji: ruralna područja obično imaju mnogo malih atrakcija i
događaja koji često odražavaju baštinu i okoliš područja. Davanje kvalitete
uključuje povezivanje tih iskustava i njihovo kreativno promoviranje.
 Rekreacija: brz rast potražnje rekreacija, poput šetnje i vožnje biciklom,
uobičajena je pojava u Europi. Ruralna područja koja pružaju kvalitetu sve
više trebaju osigurati dobar pristup i pogodnosti za ispunjavanje ovih
interesa.
 Okoliš i infrastruktura: uz to što zahtijevaju specifične sadržaje i usluge,
posjetitelji očekuju da će priroda biti ugodno mjesto za opuštanje, lako
pristupanje i obilazak, uz odgovarajuće trgovine i druge usluge i atraktivno,
čisto okruženje. Zauzvrat, posjetitelje treba poticati na odgovorno
ponašanje prema odredištu.
Lešnik Štuhec (2011) također navodi kako je za uspješnost turističkih destinacija te
očuvanje okoliša potrebno uskladiti socijalno, političko, pravno, ekonomsko, kulturno,
ekološko i tehničko (SPPEKET) okruženje.
2.4 Ciljno tržište i ciljna skupina turista za ruralne destinacije
Kako navode Magaš (2000) te Wedel i Kamakura (2012) poznavanje tipologije turista
osnova je za stvaranje strategija razvoja turizma na lokalnoj, regionalnoj ili nacionalnoj
razini. Najnovija istraživanja turističkog tržišta govore u prilog činjenici postojanja
„novog gosta” koji je motiviran hedonizmom, aktivnošću i društvenim životom.
Zanimaju ga procesi, događaji, odnosi i veze. Tog se novog gosta ne može spoznati
samo uz pomoć kvantitativnih pokazatelja, već je potrebno permanentno spoznavanje
odnosa u kojima se gost kreće. Moramo spoznati njegova stajališta i njegov vrijednosni
sustav. Visoka razina znanja, prije svega mlađih naraštaja, upravlja njihovim
ponašanjem. Porast naobrazbe je razlog za novo, drugačije, ležernije vladanje
informacijama. Visoka naobrazba također vodi smanjenju straha od stranih zemalja i
jezičnih barijera, odnosno raste interes za strane zemlje, što se može protumačiti jačim
intenzitetom putovanja.

13

Segmentacija tržišta pomaže nam razlikovati veliku, mjerljivu, homogenu grupu kupaca
na temelju značajnih karakteristika. U svrhu segmentacije tržišta ruralnog turizma
mogu se koristiti pokazatelji korisnika kao što su potrebe, motivi i očekivane koristi,
geografsko podrijetlo, demografski status, ekonomski status, karakteristike ponašanja
potrošača te psihografske karakteristike (CerTour, 2013).
Poduzeće Valicon je u sudjelovanju sa Slovenskom turističkom organizacijom – STO
(2016) oblikovalo ''Persone ciljnih skupin slovenskega turizma'' te tamo navode da
gosti koji svoj odmor provode u dodiru s prirodom traže izuzetnu prirodu, mir i
opuštenost. Sa stajališta ponude ovi gosti pravi su potencijal za ponuditi inovativne
proizvode. Mogle bi im se ponuditi dodatne usluge (da gost nije prepušten sebi) u
obliku dodane vrijednosti proizvoda, a personama s djecom treba pružiti iskustvo za
obitelji.
Molera i Albaladejo (2007) u jednom istraživanju pod nazivom ''Profiling segments of
tourists in rural areas of South-Eastern Spain'' dobili su rezultate koji su također
ukazivali da su najčešći segment ruralnih područja, sa 31 % od ukupnog broja
ispitanika, osobe vrlo zainteresirane za okoliš, prirodu i druženje s obitelji. Vrlo im je
bitno da su im ponuđene raznolike ponude za djecu, koje za njih imaju vrlo visoku
vrijednost. Tako su članovi tog segmenta imenovani obiteljski ruralni turisti. Cijene
kada su na putovanjima neovisni i fleksibilni te su ljubitelji kratkih putnih udaljenosti.
Park i Yoon (2009) su proveli istraživanje motivacije turista u Koreji obuhvativši 252
posjetioca ruralnih područja u razdoblju od rujna 2004. do kolovoza 2005. godine.
Faktorskom analizom dobivena su četiri segmenta: „Obiteljski putnici“ („Family
togetherness seeker“), „Pasivni turisti“ („Passive tourist“), „Turisti koji žele sve“
(„Want-it-all seeker“), „Tražitelji znanja i uzbuđenja“ („Learning  and excitement
seeker). Za segment „Obiteljski putnici“ najvažniji motiv je opuštanje s obitelji. Putnici
toga segmenta također visoko cijene mogućnost relaksacije u prirodi, posjetu mjestima
povijesne baštine, doživjeti tradicionalnu kulturu zajedno sa svojom djecom te posjetu
mjestu odakle obitelj potječe. Ovaj segment posjeti ruralni turizam dva do tri puta
godišnje te preferira posjetu većem broju odredišta tokom jednog putovanja.
Istraživanje o kojem su pisali Eusébio, Carneiro,Kastenholz, Figueiredo i da Silva (2017)
prikazuje da turisti najčešće odabiru ruralna područja kako bi se odmorili te uživali u
ljepotama prirode. Rezultati pokazuju kako takvi turisti putuju sa svojom obitelji, a do
destinacije dolaze vlastitim automobilom. Unaprijed planiraju putovanje, a informacije
dobivaju preko interneta. Najviše na ruralna područja putuju osobe između 25 i 50
godina.
2.5 Integrirani turistički proizvod
Kotler, Bowen i Makens (2010) objasnili su što se smatra integriranim turističkim
proizvodom. Kažu da je to sve ono što neka destinacija turistu može ponuditi. Sastavni
dio integriranog turističkog proizvoda neke destinacije čine proizvodi i usluge svih
subjekata turističke ponude na tom području. Od presudne je važnosti za destinaciju
da svi ti subjekti skladno djeluju te da svoje pojedinačne ciljeve ne guraju ispred
zajedničkih ciljeva cijele destinacije. Oni moraju biti suradnici, a ne konkurenti.

14

Također, za uspjeh destinacije važna je širina i kompleksnost asortimana turističkih
proizvoda.
Formiranje integriranog turističkog proizvoda u suvremeno doba temelji se na
uspostavljanju odnosa između svih sudionika na predmetnom tržištu i stvaranju
njihova odnosa spram turističkog resursa. Turistički se proizvod načelno može formirati
na dva načina, ovisno o njegovoj pojavnosti. Kod jednostavnog turističkog proizvoda
dolazi do oplemenjivanja akcijom proizvođača i dopunjavanja jednostavnim
proizvodima ili dijelovima. Nadalje, u slučaju integriranog turističkog proizvoda misli se
na ujedinjavanje nekoliko proizvoda od strane subjekata turističke ponude (Ravnić,
2019; Clark i Chabrel, 2007). S vremenom započinju umrežavanje i suradnja među
konkurentima - rađa se umrežavanje s ciljem i pouzdanjem. Povezivanje im omogućava
da djeluju zajedno i postižu sinergijske učinke u proizvodnji, pružanju obuka,
marketinga i prodajnih usluga (Uran i Juvan, 2009).
Nemec Rudež i Zabukovec Baruca (2011) navode kako je kvalitetno povezivanje svih
dionika turističke destinacije važno jer će isključivo tako moći konkurirati na tržištu.
Kvalitetno povezivanje znači da svi dionici teže ka zajedničkom cilju te oblikuju privlačni
turistički proizvod za odabranu ciljnu skupinu turista.
Krajnović, Čičin-Šain i Predovan (2011) navode kako se zbog organske povezanosti
agroturizma s ruralnim turizmom kao širim pojmom, odnosno zbog raznolike strukture
faktora (resursa, atraktivnosti) potrebnih za njegov razvoj, a koje se ni u kakvom
ozbiljnijem znanstvenom ni strateškom razmatranju ne mogu "sjeći" na elementarne
dijelove i promatrati odvojeno bez utjecaja na ostale elemente, potiču holistički
pristup, odnosno razmatranje koncepta ruralnog razvoja u svojoj složenosti. Stoga se
govori o razvoju integralnog ruralnog turizma. Pri tome se kao komponente ruralnog
turizma ističu: kulturni (kulturološki) resursi, socijalni resursi, ekonomski resursi,
resursi okoliša (environmental) i drugi.
Cilj je stvoriti poticajnu investicijsku klimu, jednostavnije uvjete poslovanja i osigurati
konkurentan pristup tržištu. Jedan od glavnih razloga niske konkurentnosti ponuđača
na ruralnim područjima, odnosno proizvoda domaćih poljoprivrednih gospodarstava je
mala, neorganizirana i usitnjena ponuda koja ponuđenim količinama teško nalazi put
na tržištu. Ovdje dolazimo do zaključka kako je neophodno povezati male lokalne
ponuđače te profesionalno i racionalno upravljati lancem opskrbe (Vlada Republike
Hrvatske, 2019).
Upravljanje lancem opskrbe je upravljanje protokom robe i usluga i uključuje sve
procese koji pretvaraju sirovine u konačne proizvode. To uključuje aktivno
pojednostavljivanje aktivnosti na strani ponude kako bi se povećala vrijednost kupca i
postigla konkurentska prednost na tržištu (Hayes, 2019). S vremenom započinju
umrežavanje i suradnja među konkurentima - rađa se umrežavanje s ciljem i
pouzdanjem. Povezivanje im omogućava da djeluju zajedno i postižu sinergijske učinke
u proizvodnji, pružanju obuka, marketinga i prodajnih usluga.
Jedno od ključnih pitanja u upravljanju lancem opskrbe je razvoj odgovarajućih odnosa
između njegovih članova. Ovise o njihovom uzajamnom povjerenju i o tome kako

15

razumiju koristi od zajednički provedene akcije i s njima povezanog rizika. U opskrbnim
lancima tvrtke se ne natječu pojedinačno, već unutar lanca. Stoga djeluju kao članovi
lanca opskrbe u cjelini nasuprot članovima drugog lanca opskrbe u cjelini (Logožar,
2004).
Kratki lanci opskrbe podrazumijevaju smanjivanje broja posrednika do najmanje mjere
koja je moguća kako bi gotov proizvod bio dostavljen na mjesto krajnje potrošnje, a
idealna situacija kada proizvođač izravno prodaje potrošaču bez ijednog posrednika.
Korištenje kratkih lanaca opskrbe, lokalnim proizvođačima ostaje veći udio dodane
vrijednosti proizvoda. Osim toga, jača se lokalna ekonomija (Vlada Republike Hrvatske,
2019).
Kratki lanac nabava identificira širok spektar aktivnosti u procesu proizvodnje –
distribucije - potrošnje prehrambenih i zanatskih proizvoda koji se prodaju (Lešnik
Štuhec, 2013):
 na tržnicama poljoprivrednika;
 na tanjuru u sklopu ponude turističkih izletišta;
 na području izletišta, turističkih i organskih farmi;
 u poljoprivrednim zadrugama;
 u specijaliziranim seoskim trgovinama;
 kao opskrba lokalnim proizvodima (u TIC-ima);
 u ugostiteljskim objektima u turističkoj destinaciji (hoteli, restorani).
2.6 Marketinški splet za turističke proizvode
Morrison (2019) opisuje marketing kao kontinuirani, uzastopni proces kroz koji
upravljački planovi istražuju, provode, kontroliraju i evaluiraju aktivnosti. Jedno od
područja u kojem je marketing našao široku primjenu je turizam, koji se još uvijek
može nazvati "putujućom industrijom". Cilj marketinga u turizmu je proizvodnja i
plasman proizvoda koji odgovaraju širokom krugu turističkih potrošača. To bi trebalo
olakšati postupak razmjene turističke trgovine (Zeithaml i Bitner, 2003). Ključna uloga u
postizanju konkurentske pozicije tvrtke i turizma pripada marketingu, kao ključnoj
značajci bilo koje gospodarske aktivnosti. Marketing operativnim performansama
postiže najoptimalniju kombinaciju marketinškog miksa. Odabrana marketinška
strategija varira od kombinacije određenih elemenata marketing miksa. Cilj je
učinkovitije zadovoljiti potrebe potrošača u onom tržišnom segmentu na koji je
usmjeren (Ciriković, 2014). Jednostavno rečeno, marketinški splet je alat koji tvrtkama i
marketinškim stručnjacima pomaže u određivanju proizvoda. 4P povezani su s
marketinškim spletom od njegovog stvaranja od strane  McCarthy-a 1960. godine. U
kasnim 70-ima u tvrtci Booms and Bitner su prepoznali da marketinški miks treba
ažurirati. To je dovelo do stvaranja produženog marketing miksa 1981. što je principu
4P dodalo 3 nova elementa. To je sada omogućilo proširenom marketinškom miksu da
uključi proizvode koji su usluge, a ne samo fizičke stvari (Professional academy, b. d.).
7P čine: product – proizvod, price – cijena, promotion – promocija, place – distribucija,
people – ljudi, physical evidence – fizički dokazi i proces (Rafiq i Ahmed, 1995).

16

U socijalnom marketingu, proizvod je ponuđeno ponašanje i sa njim povezana korist.
Uključuje opipljive objekte i usluge koji podržavaju i olakšavaju promjene u ponašanju
ciljne publike (Kotler i sur., 2002).
Kotler i Roberto (1989) proširili su podjelu društvenih proizvoda na:
 ideje koje imaju oblik vjerovanja, stavova i vrijednosti,
 prakse koje uključuju jednokratne radnje ili promjene u obrascu ponašanja,
 opipljivi proizvodi koji samo nadopunjuju određene prakse. Socijalni
marketing promovira i ideje i društvene prakse s ciljem promjene ponašanja
ciljne skupine ljudi.
U društvenom marketingu cijena je trošak koji ciljna publika povezuje s prihvaćanjem
novog, ponuđenog ponašanja. Troškovi se mogu izraziti: novcem (koji se odnosi na
cijenu opipljivih proizvoda ili usluga ponuđenih u programu društvenog marketinga) ili
nemonetarnim (koji uključuju vrijeme, trud, energiju, psihološke rizike, psihološke
gubitke, fizičku nelagodu i gubitak udobnosti u vezi s usvajanjem novog ponašanja)
(Weinreich, 1999).
Jedan od elemenata marketinškog miksa je promocija. Ona uključuje svu marketinšku
komunikaciju: oglašavanje, brand i imidž, osobnu prodaju, odnose s javnošću te
plasman proizvoda na tržište (Sam, 2017).
Pri izvođenju promocije, bitno je stupiti u komunikaciju s ciljanim tržištem. Ovu fazu
marketinškog miksa dijelimo na dizajn poruka i odabir medija. Prilikom dizajniranja
poruka važno je razviti dobru strategiju za poruke (što želimo komunicirati) i strategiju
provedbe (kako ćemo komunicirati). Na prvom mjestu, marketing se usredotočuje na
razvijanje značajnih, uvjerljivih i izvanrednih poruka. Kao drugo,  određuju se stil, ton,
vokabular i format. Nakon što je poruka formirana, potrebno je odlučiti koji će se medij
koristiti za prenošenje poruke ciljanoj publici. Moramo odabrati vrstu medija i
vremenski okvir medijske kampanje. Potrebno je uskladiti znanje o ciljanoj skupini,
financijska sredstva te odabrati odgovarajući komunikacijski alat kao i medijski kanal.
(Kotler i sur., 2002).
Distribucija u marketingu označuje "gdje" i "kada" će ciljna publika primijeniti
ponuđeno ponašanje i "gdje" i "kada" će kupiti ili koristiti proizvode i usluge ponuđene
u programu. Cilj marketinškog pružatelja usluga je razviti i ponuditi ciljnoj publici
najugodniju  i najpristupačniju strategiju (Kotler i sur., 2002).
Distribucija je element marketinškog spleta preko kojeg proizvođači uspostavljaju vezu
s tržištem. Ona predstavlja skup aktivnosti koje uključuju sve one poslove koji se
poduzimaju da bi proizvođači svoje proizvode dopremili do potrošača. Potrebno je
napomenuti da za razliku od ostalih elemenata, odluke vezane uz distribuciju često
predstavljaju dugoročno vezivanje. Primjerice cijenu proizvoda je relativno lako
promijeniti, dok raskinuti višegodišnji ugovor s distributerom može voditi dugotrajnom
suđenju i visokim troškovima. Distribucija ima dva elementa, a to su kanali distribucije i
fizička distribucija (Škorić, 2017).

17

Zbog ovisnosti ponude i razmjene informacija u proizvodnom i distribucijskom lancu,
turizam se pokazao prikladnim za brzo usvajanje informatičkih tehnologija i
interaktivnih medija. Može se reći da tradicionalni načini poslovanja postaju dio
prošlosti, dok internet čini okosnicu marketinga u turističkom ugostiteljstvu u
budućnosti (Coauthup, 1999).
U istraživanju koje je proveo Sentić (2018) došao je do zaključka kako je informiranje
krajnjih korisnika putem društvenih mreža svim turističkim agencijama koje je ispitao
učestala praksa i svaka od anketiranih turističkih agencija ocjenjuje količinu
komunikacije i informiranja korisnika putem društvenih mreža jako visokom ocjenom.
U konačnici iz svega spomenutog ne iznenađuje rezultat zadnjeg pitanja u kojem 65 %
ispitanih smatra da će u budućnosti internet i tehnologija općenito u potpunosti
zamijeniti klasične oblike distribucije te da je jedini način prilagodbe na budućnost koja
je sve bliže, obrazovanje.
Utjecaj ljudi na formiranje marketinškog miksa i konačni izgled  proizvoda je ogroman.
Organizacijska kultura također ima ogroman utjecaj.
Glavni "krivci" za marketinški miks su:
 ljudski menadžment
 osobe zadužene za kontakte sa klijentima
 i zaposlenici.
Softić (b. d.) uz to, tvrdi i kako ljudi predstavljaju posao putem:  imidža koji
predstavljaju (prvi je kontakt često pun ljudskosti - što je trajni dojam koji ostavljaju),
znanja koja su potrebna (raspon obuke i znanja o proizvodu/usluzi) te zajedničkih
misija (dijele li je svi i koliko ih prosljeđuju krajnjem kupcu).
Fizički dokazi odnose se na elemente fizičkog okruženja kojima poduzeće nastoji
kompenzirati neopipljivost usluge (interijer, osvjetljenje, ozvučenje, uniforme
djelatnika). Kako ga definiraju Vučemilović i Blažević (2016) „fizičko okruženje je
vizualna metafora ponude uslužnog poduzeća koja komunicira prema korisniku usluge i
očekivanu kvalitetu ponude.“
Paliaga (2011) pod procesom podrazumijeva „proces pružanja usluge kojeg čine svi
postupci, zadaci, mehanizmi, metode, aktivnosti, koraci, rutinske radnje i slično te
raspored njihova odvijanja i realizacije.“
Morrison (2010) dodao je još i pakiranje te programiranje. Pakiranje u turizmu vrlo se
razlikuje od pakiranja ostalih proizvoda i ključno je sredstvo za DMO u prilagođavanju
odredišnog proizvoda za specifična ciljna tržišta. Pakiranje je kombiniranje srodnih i
komplementarnih ugostiteljskih i turističkih usluga i objekata u jedinstvenu ponudu za
određenu ciljnu skupinu. Programiranje predstavlja organiziranje specijalnih aktivnosti
koje bi bile zanimljive posjetiteljima. Dobar primjer programiranja su festivali.
Morrison (2019) uz to, veliki značaj pridaje partnerstvu i planiranju. Partnerstvu kao
umreženju s ciljem cjelovitog razvoja ponude te govori kako bi DMO trebala preuzeti
ulogu vođe i inovatora u turizmu određene destinacije. A što se tiče planiranja, ono bi

18

trebalo biti sistematično, međusektorsko i usklađeno, ponovno sa ciljem razvoja
produkta.
Ružić, Biloš i Turkalj (2009) došli su do zaključka kako marketing digitalne ekonomije
mora usvojiti gledište koje usmjerava i koje je strateško, a ne ograničeno i taktično. Iz
toga nam slijedi novih 4P koji sadrže:
 Participation – sudjelovanje
 Personalization – personalizacija
 Predictive modeling – modeliranje predviđanja
 Peer-to-peer communities – p2p zajednice.
Pojam participacije odnosi se na sudjelovanje kupaca u aktivnostima poduzeća što će
omogućiti reorganizaciju procesa proizvodnje po željama njezinih korisnika za razliku
od tradicionalnog marketinga. Sazrijevanjem interneta ovo postaje informacijsko
oruđe kao dio tehnološke infrastrukture poslovnog marketinga. Personalizacija se
odnosi na približavanje kupcu kroz bogata znanja o korisnicima. Koristi se pažljivo
biranim i skrojenim sadržajima, marketinškim porukama te proizvodima i uslugama
koje donose stvarnu korist potrošačima. Modeliranje predviđanja se odnosi na
približavanje i razumijevanje korisnika u pravo vrijeme, na pravom mjestu i uz pravu
cijenu. Na taj način organizacije mogu napraviti bolju i jasniju segmentaciju korisnika te
na taj način osigurati efikasniji menadžment, a kasnije i veću profitabilnost. P2P nije
ograničen na tehnologiju već pokriva društvene procese sa P2P dinamikom, gdje su ti
peer-ovi ljudi ili računala. P2P tehnologija danas služi kao način razmjene i mnogih
drugih stvari osim informacija.
S obzirom na prognoze rasta turizma u budućnosti, potrebno je osigurati održiv rast
ove aktivnosti kako bi se izbjegle negativne posljedice turizma na društveno i prirodno
okruženje. Istovremeno, svaka se destinacija mora neprestano inovirati ako se želi
natjecati s drugim destinacijama. Platforma za suradnju Turizam 4.0 koristi suvremene
tehnologije za rješavanje oba problema: stvaranjem okruženja koje potiče kontinuirane
inovacije u turističkom sektoru, uključuje svoje korisnike u razvoj novih turističkih
proizvoda i, uključujući zaštitu privatnosti, omogućuje besplatan pristup prikupljenim
podacima. Lokalni stanovnici i lokalna zajednica igraju ključnu ulogu u provedbi
tehnoloških rješenja za turizam 4.0, zbog čega se nalaze u središtu turističkog
ekosustava budućnosti (Peceny, Mokorel i Ilijaš, 2019).

19

3 PRIMJERI DOBRE PRAKSE RURALNIH DESTINACIJA SA
INTEGRIRANIM TURISTIČKIM PROIZVODIMA
Svaki od ova tri primjera dobre prakse izabrali smo zbog toga što prikazuju ruralna
područja na kojima su se uz pomoć dobrog vodstva i organiziranosti razvili zanimljivi i
uspješni turistički integrirani proizvodi za obitelji s djecom. Turistički proizvodi koji
uključuju prirodu, gastronomiju i tradiciju, na kojima bi se i ponuda grada Zaprešića
trebala temeljiti.
3.1 Rogla - Pohorje
Prvi primjer dobre prakse sa integriranim turističkim proizvodom za obitelji s djecom je
turistička destinacija Rogla - Pohorje. Turistička destinacija Rogla - Pohorje proteže se
kroz Pohorje, kojim vlada Rogla, pokraj vinogradarskih brežuljaka, koji se smještaju u
smirujuću dolinu rijeke Dravinje. Vitanje, Zreče, Oplotnica i slikovite Slovenske Konjice.
4 su općine sa čarobnim mjestima i najvećim blagom - ljubaznim ljudima. Svoje su
proizvode prilagodili različitim skupinama ljudi pa se tako na destinaciji može pronaći
za svakoga ponešto. Nude velik broj aktivnosti za aktivne sportaše te za osobe koje se
žele opustiti i brinuti o svojem tijelu, razne doživljaje za najmlađe, širok spektar
gastronomskih delicija, razne manifestacije i najvažnije, sve to temeljeno na tradiciji i
povezanosti lokalnih ponuđača (Rogla- Pohorje, b. d.).
Izdvojili smo postojeći turistički proizvod na destinaciji - trodnevni paket za
četveročlanu obitelj. Itinerar programa se nalazi u tabeli 1. Ukratko, na početku slijedi
obilazak dvorca i parka u Oplotnici, zatim pješačenje kroz uređenu pješačku stazu uz
potok Oplotnicu. Potom posjet Mini ZOO Landa Slovenske Konjice, to je dječji
životinjski i tematski park. Nakon toga ipak nešto i za roditelje, posjet vinskom
podrumu Zlati grič i degustacija 3 uzorka vina. Za djecu će biti pripremljen jabučni sok.
Slijedi kasni ručak na Turističkoj farmi Arbajter Skomarje, šetnja kroz ''Pot med
krošnjami'', smještaj u hotelu Brinje Rogla i noćenje. Drugi dan započinje doručkom u
hotelu Brinje. Nakon doručka mogućnost sudjelovanja u tjednom programu animacije
hotela (šetnja virtualiziranom stazom uz učenje o flori i fauni, traženje zlatnika u
vodenom parku Jezernik, planinarski obilazak do  Lovrenških jezera, izlet s iskusnim
vodičem za nordijsko hodanje, kuharske radionice za velike i malene, mini disko. Ručak
sa oznakom Okusi Rogle u ''Koči na Pesku''. Adrenalinski spust po ''Zlodejevem
sankališču''. Šetnja i popodnevna čajanka pod borovima te ponovno smještaj u hotel
Brinje gdje slijedi noćenje. Treći dan započinje doručkom, zatim odjava iz hotela te
Posjet Noordung centru Vitanje (Centar za europske svemirske tehnologije, kontakt sa
svemirom). Za kraj programa slijedi obilazak kartuzijanskog manastira Žička Kartuzija uz
pomoć pametnih naočala (spomenik državnog značaja).

20

Tabela 1: Itinerar doživljaja za obitelji na destinaciji Rogla - Pohorje
1. Dan
2. Dan
3. Dan
Obilazak dvorca i parka u
Oplotnici.
Doručak u hotelu Brinje.
Doručak
u
hotelu
Brinje.
Pješačenje kroz uređenu
pješačku stazu uz potok
Oplotnicu.
Mogućnost
sudjelovanja
u
tjednom programu animacije
hotela (šetnja virtualiziranom
stazom uz učenje o flori i fauni,
traženje zlatnika u vodenom
parku
Jezernik,
planinarski
obilazak do  Lovrenških jezera,
izlet s iskusnim vodičem za
nordijsko
hodanje,
kuharske
radionice za velike i malene,
mini disko.
Posjet
Noordung
centru
Vitanje
(Centar za europske
svemirske
tehnologije, kontakt
sa svemirom).
Posjet Mini ZOO Landa
Slovenske Konjice (dječji
životinjski
i
tematski
park).
Posjet vinskom podrumu
Zlati grič i degustacija 3
uzorka
vina
(dječji
jabučni sok).
Obilazak
kartuzijanskog
manastira
Žička
Kartuzija uz pomoć
pametnih
naočala
(spomenik državnog
značaja).
Kasni ručak na Turističkoj
farmi Arbajter Skomarje.
Ručak u ''Koči na Pesku'' (Okusi
Rogle).
Šetnja kroz ''Pot med
krošnjami'' (slika 2).
Adrenalinski
spust
po
''Zlodejevem sankališču''.
Kraj programa.
Smještaj u hotelu Brinje
Rogla.
Šetnja i popodnevna čajanka
pod borovima.
Noćenje.
Noćenje u hotelu Brinje Rogla.
Izvor: pripremljeno po Pohorje tours, b. d.
Slika 2: Pot med krošnjami - Rogla

Izvor: Rogla.eu, b. d.
3.2 Baranja
Kao sljedeći primjer dobre prakse, izdvojili bismo Baranju podijeljenu hrvatsko-
mađarskom državnom granicom, na istoku Hrvatske. Baranja je već druge godine

21

proglašena za najbolju ruralnu destinaciju Hrvatske, a za to ima i jako dobar razlog.
Njihova se posebnost krije u tajnama o životu i preživljavanju, o ljubavi i umiranju,
vinima, ljutim papričicama, specifičnom ribolovu, svadbama, bušama, pudarinama,
paunićima, slamnjačama i kandilama. Zahvaljujući toj još uvijek postojećoj etnografskoj
čaroliji, koju je moguće iščitavati s lica mještana u naseljima izvan glavnih cesta,
Baranja uspijeva privlačiti, ali nikada se ne otkriva do kraja. Diče se svojom raznolikom
prirodnom i kulturnom baštinom te delicijama specifičnima samo za to područje
države. Izdvojili bismo program putovanja pod nazivom: Otkrijte Baranju. To je zapravo
samo preporuka što vidjeti i posjetiti u Baranji, bez organiziranog prijevoza i/ili
smještaja. Program je u trajanju od 5 dana u kojima se obilaze Kopački Rit, Vinarija
Belje, razni restorani, Eko park Zlatna Greda, etnološki centar, adrenalinski park te
manifestacija Paprikafest. Program je planiran za srijedu, četvrtak, petak, subotu i
nedjelju od 2. do 6. 10. Kada se na destinaciji odvijaju razne manifestacije. Pa bi tako u
program za srijedu bio uključen Predah u divljini - posjet Kopačkom ritu, jedan maleni
dio njegove ljepote prikazan je na slici 3, obilazak podruma i degustacije baranjskih
vina u Karancu, Kneževim Vinogradima, Suzi i Zmajevcu, bogata ponuda najfinije
domaće hrane u baranjskim restoranima. U četvrtak je zamišljen cjelodnevni izlet u Eko
centar Zlatna Greda, mjesto gdje se spajaju prelijepa priroda, gastronomija i
avanturistički duh. Razne adrenalinske aktivnosti za odrasle i djecu. Za petak je
planiran Baranjski doručak i Bakin špajz ''„Domaće je na stolu“ u  Etnološkom centru
baranjske baštine koji traje od 08:00 do 15:00 sati. To je zapravo manifestacija gdje se
pripremaju tradicionalna baranjska jela, pekmez i zimnica te je uz to i sajam lokalnih,
poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Roditelji i djeca bi se zajedno mogli okušati
u pripremi lokalnih jela te kasnije uživati u degustiranju istih. Nakon obilaska sajma,
slijedio bi dolazak na info točku na Katoličkoj vinskoj cesti u Zmajevcu u vremenu od
13:00 do 19:00 sati. Tamo će goste dočekati različita ponuda suvenira i vođenje po
vinskim cestama uz degustaciju vina za odrasle, te grožđa za djecu. U subotu, 5. 10. od
10:00 sati traje manifestacija Paprikafest u Lugu. Tamo goste očekuje sajam domaćih
proizvoda, bogat kulturni program, natjecanje u kuhanju fiš paprikaša, igre za djecu te
cjelodnevna gastronomska ponuda baranjskih specijaliteta. Nakon toga slijedi posjet
kući u prirodi Zlatna Greda, te posjet Adrenalinskom parku, gdje turiste očekuje
veslanje kanuima kroz šumu, šetnja pustolovnom stazom, vožnja biciklima,
prezentacija ekoturističkih programa Kuće u prirodi Zlatna Greda, restoranska ponuda
jela i pića. Nedjelja 6. 10. - Turistička berba grožđa u vinogradima Belja (obilazak
vinograda, berba grožđa, obilazak nove vinarije, ručak, poklon vino). U tabeli 2 je
prikazan program Otkrijte Baranju (Turistička zajednica Baranje, b. d.).

22

Slika 3: Kopački rit

Izvor: Javorović, 2019
Tabela 2: Program Otkrijte Baranju
Dan
Aktivnosti
Srijeda
 Predah u divljini – posjet Kopčakom ritu
(vožnja brodom, šetnja šetnicom i
posjet
prijemnom
centru
sa
animatorom za djecu).
 Baranjski vinari – obilazak podruma i
degustacija vina, za djecu sok od
jabuke.
 Dani fiša i dunavske ribe u brojnim
restoranima.
Četvrtak
 Eko park Zlatna Greda: Adrenalinski
park, zip line, stijena za penjanje, dječji
adrenalinski park, veslanje, bicikliranje,
jahanje.
Petak
 Baranjski doručak i Bakin špajz –
priprema tradicionalnih baranjskih jela
u kojoj bi sudjelovala i obitelj sa
djecom.
 Šetnja i vođenje po Katoličkoj vinskoj
cesti u Zmajevcu, suveniri, degustacija
vina za roditelje te grožđa za djecu.
Subota
 Paprikafest u Lugu - sajam domaćih
proizvoda, bogat kulturni program –
ples i pjesma, igre za djecu.
 Posjet Kući u prirodi Zlatna Greda
(adrenalinski park, vožnja kanuima).
Nedjelja
 Turistička berba grožđa u kojoj će moći
sudjelovati i odrasli i djeca.
Izvor: pripremljeno po Turistička zajednica Baranje, b. d.

23

3.3 Gorski Kotar
Posljednja, no, ne i najmanje bitna destinacija koju bismo izdvojili kao dobar primjer je
Gorski Kotar. Gorski kotar nalazi se u zapadnom dijelu Hrvatske, između Like i
Slovenije. Krenete li iz Hrvatskog primorja u unutrašnjost Hrvatske ili obrnuto, naći ćete
se u regiji koja pruža mnoge mogućnosti za ugodan odmor, obilazak bogate kulturne
baštine i prirodnih atrakcija te sudjelovanje u zanimljivim manifestacijama. Vrlo blizu
mora, ovo je regija koja u svako doba godine omogućuje mir te ljeti pruža ugodnu
svježinu, a zimi ugošćuje u snježnoj idili. U svako doba godine postoje razne
mogućnosti za aktivan odmor i uživanje u bogatom goranskom stolu na kojem su
pripremljeni gastronomski specijaliteti od plodova gorja i divljači. To je destinacija koja
ujedno nudi meditativni mir i aktivan odmor, nezaboravnu pustolovinu ili pak ugodne
zimske večeri uz kamin. Središte regije je grad Delnice, a od većih mjesta izdvajaju se
još i Mrkopalj, Čabar, Fužine, Lič, Ravna Gora, Skrad, Vrbovsko i Brod Moravice. Svaki
od njih nudi bogatu paletu usluga, od one temeljene na baštini do moderne turističke.
Svima je pak zajedničko to da ih veže goranska tradicija, prekrasna priroda i
gostoljubivi domaćini (Kvarner.hr, b. d.). Izdvojili bismo trodnevni program kroz Gorski
Kotar. U prvom se danu turisti upoznaju sa vodičem u park šumi Golubinjak gdje imaju
slobodno vrijeme najprije za kavu i sok, zatim posjećuju Muzej žaba. Muzej ima
nekoliko cjelina. Prva se odnosi na vivarij sa živim žabama koje i inače žive u ovom
okolišu. Druga je cjelina edukativna te prikazuje kompletan razvoj žaba od punoglavca
do odrasle jedinke. U muzeju su predstavljeni i predatori koji ugrožavaju žablju
populaciju, potom egzotične žabe iz cijelog svijeta, kao i posebno vrijedne žabe,
suveniri i igračke. Zatim polazak prema Fužinama, dok traje vožnja iskoristit ćemo
vrijeme za razgled Hirčeve špilje. U Fužinama slijedi ručak u restoranu hotela Bitoraj te
kraći odmor. Razgled stare jezgre Fužina, transfer turističkim vlakom oko jezera Bajer i
Lepenica, razgled špilje Vrelo. Smještanje i noćenje u kući za odmor Mala Villa Rebeka.
Drugi dan započinje sa doručkom i nakon doručka slijedi lagana vožnja do
adrenalinskog parka Kupjak gdje će igrati paintball za djecu i cijelu obitelj. Paintball je
prilagođen djeci te je dobna granica od 7 do 12 godina. Potom, odlazak do obližnje
krčme Gina na ručak. Dolazak na obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo Pintar –
degustacije likera za odrasle te sokova za djecu. Polazak za Milanov vrh gdje slijedi
posjet rezervatu jelenske divljači, aktivan kraći odmor. Nakon toga polazak za Crni
Lug/Bijelu Vodicu, sjedište Nacionalnog parka Risnjak, šetnja i razgled Nacionalnog
parka te slobodno popodne u Crnom Lugu. Doručak u kući za odmor. Nakon doručka
najam bicikala i vožnja jednom od devet označenih staza kroz goransko područje
Općine Fužine, uz obilaske prelijepih vidikovaca, vožnju oko jezera, posjet poznatim
sakralnim objektima. Dolazak na ishodišnu točku - šetnicu uz Curak do planinarskog
doma Zeleni vir, ostavljanje bicikala te lagana šetnja uz razgled kanjona Vražji prolaz i
spilje Muževa hižica, ručak u planinarskom domu Zeleni vir. Nakon ručka slijedi
obilazak izvora i slapa te ovdje završava program. Njegov se itinerar nalazi u tabeli 3
(Gorski Kotar, b. d.).

24

Tabela 3: Itinerar turističkog proizvoda kroz Gorski Kotar
1. Dan
2. Dan
3. Dan
Park
šuma
Golubinjak
–
dobrodošlica, kava te sok za
djecu, susret s vodičem.
Doručak u kući za odmor.
Doručak u kući za
odmor.
Posjet
Muzeju
žaba
uz
degustaciju likera te za djecu
sok.
Adrenalinski park Kupjak
– paintball.
Najam
bicikala
i
vožnja
uz
razgledavanje.
Polazak
prema
Fužinama
(vožnja i razgled Hirčeve špilje).
Krčma Gina – ručak
Šetnica uz Curak do
planinarskog
doma
Zeleni vir.
Fužine – ručak u restoranu
hotela Bitoraj i kraći odmor.
Obiteljsko poljoprivredno
gospodarstvo
Pintar
–
degustacije.
Razgled
kanjona
Vražji prolaz i spilje
Muževa hižica.
Razgled stare jezgre Fužina,
transfer turističkim vlakom oko
jezera Bajer i Lepenica, razgled
špilje Vrelo.
Milanov vrh –  posjet
rezervatu
jelenske
divljači,
aktivan
kraći
odmor.
Ručak
u
planinarskom domu
Zeleni vir.
Večera i noćenje u Mala Villa
Rebeka.
Crni
Lug
–
sjedište
Nacionalnog
parka
Risnjak
–
slobodno
popodne u Crnom Lugu.
Obilazak
izvora
i
slapa.
Večera i noćenje u Mala
Villa Rebeka.
Kraj programa.
Izvor: preuzeto od Gorski Kotar, b. d.
3.4 Analiza i zaključak
Ako se analizira ruralni prostor samo u Hrvatskoj, uočavaju se vrlo velike razlike između
slavonskog dijela i Gorskog kotara, Međimurja ili Hrvatskog zagorja, te Podravine i
Žumberka i ostalih ruralnih prostora u kontinentalnoj Hrvatskoj, a u svijetu su te razlike
još jače izražene. Zbog toga istraživači diljem svijeta razvijaju definicije ruralnog
turizma primjerene za njihove ruralne prostore, a posebno su velike razlike u poimanju
ruralnog turizma u visoko razvijenim zemljama te onima koje se tek počinju
gospodarski razvijati (Ružić i Demonja, 2013). Uzimajući u obzir tri primjera koja smo
naveli, primjećujemo da možemo potvrditi činjenice koje su naveli Ružić i Demonja.
Također možemo primijetiti da u blizini grada Zaprešić postoje jako dobri primjeri kako
iskoristiti prirodne resurse i potencijale, prilagoditi ih željama turista kao i lokalnog
stanovništva te stvoriti inovativne turističke proizvode. Smatramo da bi se vodstvo
Zaprešića i njegove okolice trebalo ugledati na te primjere jer u Zaprešiću i njegovoj
okolici postoji velik neiskorišteni potencijal koji čeka da ga se iskoristi na pravi način,
baš kao što su ga iskoristili na destinacijama u ova tri primjera.
Svaka od tih destinacija nudi turistu priču, priču koja se temelji na tradiciji i običajima
tog kraja, u želji da se svaka osoba koja dođe na destinaciju stopi sa njom i barem na
kratko postane dio njezine priče.

25

U tabeli 4 nalazi se benchmarking, odnosno usporedba triju programa za destinacije
Rogla – Pohorje, Baranja i Gorski Kotar. Iz tabele se može iščitati kako se program za
Baranju pomalo izdvaja jer nije organizirani izlet, već je unaprijed osmišljen program za
točno određeno vrijeme u godini te ga se posjećuje individualno, odnosno u vlastitoj
organizaciju. Cijena je najviša za destinaciju Rogla – Pohorje jer zaista pruža turistima
novo, 5–zvjezdično iskustvo. Cijena za Baranju nije u potpunosti određena no
primjerice ulaznica za Kopački Rit i Vinariju Belje iznosi 80 kn, paket za turističku berbu
iznosi 100 kn, a za cijeli adrenalinski park 120 kn. Kao sudionike pri organizaciji,
promociji i distribuciji, uvijek možemo pronaći turističke zajednice na čijem se području
destinacija nalazi.  Promociju čine preko internetskih stranica, društvenih mreža,
kataloga i časopisa. U ponudi svakog od programa nailazimo na raznoliku
gastronomsku ponudu, ponudu kvalitetnih vina te puno vremena provedenog u
prirodi. Svaki program nudi i ponešto inovativno i zanimljivo za djecu, primjerice Rogla
Pohorje – VR naočale, ZOO Land i Pot med krošnjami, Baranja – adrenalinski park,
vožnja u kanuu, životinje u Kopačkom ritu, berba grožđa, Gorski Kotar – muzej žaba,
vožnja turističkim vlakom, špilja itd.  Da bi se programi uspješno proveli u stvarnost,
potrebna je pomoć i interakcija s lokalnim stanovništvom. Sva tri programa uključuju
turiste u program te oni sudjeluju u aktivnostima na destinaciji, kao što su na primjer
berba ili kuhanje.
U tabeli 4 izvukli smo najvažnije podatke za svaki element marketinškog spleta za sva
tri prethodno opisana programa sa destinacija Rogla – Pohorje, Baranja te Gorski
Kotar. Programe smo analizirali kroz sljedećih 11 elemenata: proizvod, cijena,
distribucija, ljudi, proces, fizički dokazi, sudjelovanje, personaliziranje, modeliranje
predviđanja te p2p zajednice.
Tabela 4: Benchmarking tri opisana programa

Rogla– Pohorje
Baranja
Gorski Kotar
Product –
proizvod
Trodnevni program
za četveročlanu
obitelj.
Program za obitelji
s djecom u trajanju
od 5 dana, sa
mogućnošću
izbora.
Trodnevni program
za obitelji s
djecom.
Price – cijena
580 € za cijelu
obitelj.
Cijena ovisi o
odabiru proizvoda.
Cijena varira od
400 – 500 € za
cijelu obitelj.
Promotion –
promocija
Rogla – Pohorje,
turistička zajednica,
Pohorje tours
(incoming turistička
agencija – preko
internetskih stranica,
društvenih mreža,
kataloga i časopisa.
Plakati,  novine,
internetske
stranice, turistička
zajednica,
društvene mreže.
Turistička
zajednica Kvarner,
Gorski. Kotar.hr,
društvene mreže.
Place –
distribucija
Pohorje Tours.
Turistička zajednica
Baranje /
individualan posjet.
Zvižduk putovanja
/ Turistička
zajednica Kvarner.

26

Rogla – Pohorje
Baranja
Gorski Kotar
People – ljudi
Organizira Pohorje
Tours, lokalni
licencirani vodič -
vozač, nekoliko
vodiča na lokaciji
(Oplotnica, Mini ZOO
Land, Pot med
Krošnjami, Hotel
Brinje,  Žička
Kartuzija, Zlati Grič,
Farma Arbajter
Skomarje, Koča na
Pesku).
Individualno,
manifestacije u
organizaciji
različitih udruga,
ugostiteljskih
objekata, lokalnog
stanovništva,
vozač.
Individualno ili s
vodičem,  različiti
ponuđači (muzej,
restoran hotela
Bitora, Konoba
Gina, Nacionalni
park Risnjak,
Adrenalinski park
Kupjak, OPG
Pintar) vozač.
Process – proces

Iskustvo se temelji
na lokalnom
identitetu, vjerno je
prirodi, kulturi i
ljudima tog kraja te
podržava marku i
identitet odredišta u
cijeloj priči, ima
snažno izraženu notu
iskustva, zbog
snažne iskustvene
note i snažnog
angažmana ljudi
stvara veću dodanu
vrijednost.
Program nudi
autentično,
originalno iskustvo
i ne kopira, te
uključuje element
jedinstvenosti.
Osobno
sudjelovanje
gostiju u različitim
aktivnostima
(kuhanje, branje
grožđa..).
Sve što se nalazi u
programu pruža
posjetiteljima
iskustvo
Goranskog kraja
kroz interijer i
najsitnije detalje.
Cijelim putem
goste prati lokalni
vodič, dakle
program spada u
vođene doživljaje.
Iskustvo tradicije i
običaja destinacije.
Jela se pripremaju
specijalno za njih,
po njihovoj
narudžbi.
Physical
environment -
fizički dokazi
Samostan, vinogradi
i vinarija, šarolika
priroda,
gastronomska
ponuda – Okusi
Rogle, biljni napitci,
vino, električni bicikl,
dvorac.
Vinarije i vinogradi,
vinske ceste,
raznolika
gastronomska
ponuda, Kopački
Rit, adrenalinski
park, Kuća u prirodi
Zlatna greda.
Šume, špilje,
jezera, stara jezgra
mjesta, raznolika
gastronomska
ponuda, turistički
vlak, muzej žaba,
etnografske
zbirke.
Participation
–
sudjelovanje
Sudjelovanje u
degustacijama te
igre poput traženje
zlatnika u vodenom
parku Jezernik ili
učenje o flori i fauni.
Sudjelovanje u
aktivnostima poput
kuhanja i branja
grožđa.
Sudjelovanje u
igranju Paintballa.

27

Rogla – Pohorje
Baranja
Gorski Kotar
Personalization –
personalizacija
Prilagođen je obitelji
s djecom te nudi
velik broj aktivnosti
baš za djecu – Mini
ZOO Land, igre, VR
naočale, Pot med
krošnjami. Promocija
prilagođena ciljnoj
skupini.
Prilagođen je
obitelji s djecom te
nudi velik broj
aktivnosti baš za
djecu - adrenalinski
park, vožnja u
kanuu, životinje u
Kopačkom ritu,
berba grožđa.
Prilagođen je
obitelji s djecom te
nudi velik broj
aktivnosti baš za
djecu – muzej
žaba, vožnja
turističkim vlakom,
špilja.
Predictive
modeling
–
modeliranje
predviđanja
Ciljna skupina je
dobro poznata pa je
tako bitno da je
vodič spreman na
neočekivana pitanja
od strane djece te da
je u program
uključeno dosta
pauza kao i prostora
gdje se nalazi toalet.
Uključeno je dosta
slobodnog
vremena kao i to
da ciljna skupina
nije striktno vezana
za program pa se
mogu prilagoditi
trenutnim željama
djece.
Vodič je
pripremljen za
odgovaranje na
pitanja, ostavljeno
je dosta slobodnog
vremena unutar
programa za
odlazak na toalet,
u dućan ili za
kratak odmor.
Peer-to-peer
communities
–
p2p zajednice
Pružatelji usluga su
spojeni u zajednički
program te teže ka
zajedničkom cilju.
Manifestacije
organizirane od
strane više
različitih lokalnih
ponuđača.
Integrirani
pružatelji usluga,
oblikovan
zajednički proizvod
od više različitih
proizvođača.

28

4 ANALIZA PONUDE I POTRAŽNJE GRADA ZAPREŠIĆA I
NJEGOVE OKOLICE
Relativno mladi grad, ali grad bogate povijesti koja datira iz doba neolitika. Grad
Zaprešić nalazi se u Zagrebačkoj županiji. Zagrebačka županija je smještena u
središnjem dijelu središnje Hrvatske. Graniči sa 6 županija, Karlovačkom i Sisačko-
moslavačkom na jugu, Bjelovarsko-bilogorskom i Koprivničko-križevačkom na istoku,
Varaždinskom i Krapinsko-Zagorskom na sjeveru, Republikom Slovenijom na zapadu, a
poput prstena - prekinutog samo u malom dijelu sjeverne strane - okružuje glavni grad
Republike Hrvatske, Zagreb. Svojom površinom Zagrebačka županija spada među veće
na području Hrvatske čiji povoljan geografski položaj, ugodna kontinentalna klima –
umjereno topla, dobra prometna povezanost, te povijesno kulturno nasljeđe imaju
golem utjecaj na ukupni razvitak županije (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke
županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).
Urbani razvoj grada Zaprešića potaknuo je prije svega njegov prometni položaj,
odnosno slijedom toga, razvoj industrije. Već krajem 19. stoljeća otvara se prva
tvornica na tom području, a industrijski razvoj nastavlja se početkom 20. stoljeća. No,
najveći skok doživljava tek u drugoj polovici 20. stoljeća otvaranjem triju velikih
tvornica na rubnim dijelovima grada. Kao i svaki drugi grad, u početku se centar grada
formirao na sjecištu triju ulica koje su vodile prema Zagrebu, prema Zagorju i prema
Sloveniji. Razvoj industrije 50-ih i 60-ih godina potaknuo je razvoj centra i izgradnju
stambenih zgrada. Na  taj način osiguran je prikladan smještaj za nove stanovnike.
Tako je izgrađena i osnovna škola, zgrada općine i Dom kulture, a nešto kasnije Dom
zdravlja, Poljoprivredna škola iza Novih dvora – djelo Vjenceslava Richtera i danas
zaštićenog spomenika kulture te druge zgrade (Turistička zajednica Zaprešić, b. d.).
Na slici 4 nalazi se grb grada Zaprešića. Grb prikazuje plavi štit s dijagonalno inverznim
bijelim (srebrnim) križem.
Slika 4: Grb grada zaprešića

Izvor: Televizija Zapad, b. d.

29

4.1 Geografski i demografski podaci
Grad Zaprešić nalazi se u sjeverozapadnom dijelu Zagrebačke županije, a udaljen je 17
km od administrativnog središta županije – Zagreba. Zaprešićki kraj smješten je u dolini
triju rijeka, između Slovenije na zapadu i Krapinsko-zagorske županije na sjeveru, te
Samobora na jugu i Zagreba na istoku. Sam grad Zaprešić zauzima površinu od 52,60
km² i čini 1,72 % ukupne površine Zagrebačke županije. Popis stanovništva iz 2011.
godine pokazao je da na području grada Zaprešića živi 25.223 stanovnika, po čemu
Zaprešić zauzima treće mjesto u županiji. Istodobno grad Zaprešić najgušće je
naseljeno područje Zagrebačke županije. Šire područje Zaprešića zauzima područje od
251.8 km², a čini ga grad Zaprešić i sedam okolnih općina - Bistra, Brdovec, Dubravica,
Jakovlje, Luka, Marija Gorica i Pušća. Po popisu iz 2011. godine na tom području živi
54.640 stanovnika (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad
Zaprešić, 2015). Područje grada Zaprešića i okolnih 7 općina možete vidjeti na slici 5
koja prikazuje malenu kartu na kojoj se vide položaj, veličina i granice spomenutog
područja.
Slika 5: Grad Zaprešić i okolnih 7 općina

Izvor: Zavod za prostorno uređenje Zagrebačke županije, 2017
4.1.1 Općina Dubravica
Općina je smještena u sjeverozapadnom dijelu Zagrebačke županije uz slovensku
granicu. Općina Dubravica proteže se na prostoru od 20,6 km2, a graniči s Krapinsko-
zagorskom županijom (općina Kraljevec na Sutli) na sjeveru, na istoku s općinom Luka i
gradom Zaprešićem, na jugoistoku s općinom Pušća, a na jugu s općinom Marija
Gorica. Na zapadnoj strani od Slovenije je dijeli rijeka Sutla. U općini Dubravica danas
živi oko 1.440 stanovnika. U sastavu općine je 10 naselja: Bobovec Rozganski, Donji
Čemehovec, Dubravica, Kraj Gornji, Lugarski Breg, Lukavec Sutlanski, Pologi, Prosinec,
Rozga i Vučilčevo (Veleučilište Baltazar Zaprešić, 2015).
Na slici 6 nalazi se grb općine, grb ima oblik poluokruglog štita, gdje se na srebrnom
polju nalazi zelena (endemska) biljka mesožderka. U dnu lijevo i desno po jedna
bodljikava hvataljka, a gore u vrhu stabljike dva bijela cvijeta i dva pupoljka.

30

Slika 6: Grb općine Dubravice

Izvor: Općina Dubravica, b. d.
4.1.2 Općina Brdovec
Općina Brdovec zaprema 36 km2 i smještena je na zapadnom dijelu Zagrebačke
županije, u pograničnom području prema Republici Sloveniji. U središnjem dijelu, uz
glavni prometni koridor Zagreb – Ljubljana cestovni i željeznički) smještena je većina
naselja i gospodarskih subjekata. U općini Brdovec danas živi oko 11.140 stanovnika. U
sastavu općine nalazi se 13 naselja: Brdovec, Donji Laduč, Drenje Brdovečko, Gornji
Laduč, Harmica, Javorje, Ključ Brdovečki, Prigorje Brdovečko, Prudnice, Savski Marof,
Šenkovec, Vukovo Selo, Zdenci Brdovečki (Veleučilište Baltazar Zaprešić, 2015).
Na slici 7 nalazi se grb općine Brdovec, grb ima klasični oblik štita. U središnjem dijelu,
na plavoj pozadini, nalazi se kotao i sv. Vid zlatne boje na crvenim plamenovima vatre.
U bazi štita je zeleno brdo. Grbovni štit je klasični. U središnjem dijelu, na plavoj
pozadini nalazi se kotao u kojem je sv. Vid zlatne boje na crvenim plamenovima vatre.
U bazi štita je zeleno brdo (Prelec, Coner i Bukovinski, 2013).
Slika 7: Grb općine Brdovec

Izvor: Prelec, Coner i Bukovinski, 2013
4.1.3 Općina Marija Gorica
Općina Marija Gorica smještena je u sjeverozapadnom dijelu Zagrebačke županije.
Graniči sa susjednim općinama Brdovec, Dubravica i Pušća, dok je sa zapadne strane od
susjedne Republike Slovenije razdvaja rijeka Sutla. Općina se prostire na 17,2 km2, a u
njoj danas živi oko 2.250 stanovnika. U sastavu općine nalazi se 10 naselja: Marija

31

Gorica, Kraj Donji, Bijela Gorica, Kraj Gornji, Žlebec Gorički, Oplaznik, Celine, Hrastina,
Trstenik i Sv. Križ (Veleučilište Baltazar Zaprešić, 2015).
Na slici 8 nalazi se grb općine Marije Gorice, taj je grb klasičnog oblika štita. U sredini
štita, na tamo plavoj pozadini, ucrtan je lik praslona srebrne boje.
Slika 8: Grb općine Marije Gorice

Izvor: Heimer, 2019
4.2 Analiza turističke ponude grada Zaprešića i njegove okolice
Razvoj turizma svake destinacije ponajviše je određen njenim temeljnim resursima –
potencijalnim i realnim turističkim atrakcijama. Resursna osnova predstavlja skup
turističkih atrakcija i infrastrukture koja je nužna za razvoj nekog turističkog područja.
Ona je baza za promišljanje i razvoj turističkih proizvoda pa je stoga za svako
dugoročno planiranje važno analizirati atrakcijsku osnovu (Boranić Živoder et al.,
2016).
4.2.1 Turistička ponuda grada Zaprešića
Turizam je svakako jedna od najvažnijih gospodarskih grana, važna za promociju
određenog kraja, a isto tako i za donošenje financijske dobiti i zapošljavanje. S obzirom
da je grad Zaprešić odlučio stvoriti brand grada, i da je razvojni smjer upravo turizam,
analiza trenutnog stanja od velikog je značaja (Regionalna razvojna agencija
Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).
1995. godine grad Zaprešić se osamostaljuje te na temeljima novog urbanističkog plana
počinje njegov novi i moderniji razvoj. Početkom 21. stoljeća na sjeveru grada gradi se
takozvano Kanadsko naselje s tipskim kućama u nizu i stambenim zgradama te među
ostalim Srednja škola „Ban Josip Jelačić“ i nova crkva sa župnim dvorom. Dalje na
sjeveru grada grade se nove zgrade i kuće u nizu, dok na jugu nastaje poslovno-
trgovačka zona. Izgradnjom novih cesta grad Zaprešić postao je povezaniji sa svojom
okolicom i pristupačniji svima koji ga žele posjetiti te se sami uvjeriti kako je uspješno
spojio tekovine prošlosti i svoju povijest sa svojim modernim napretkom i sve
suvremenijim izgledom (Turistička zajednica Zaprešić, b. d.).
Turistička zajednica grada Zaprešića nositelj je turističkog marketinga grada.
Usmjerena je, kako na unapređenje kvalitete ukupnog turističkog doživljaja u
Zaprešiću, tako i na unapređenje kvalitete života lokalnog stanovništva. Poslove

32

vođenja i koordiniranja Zaprešića te njegove okolice kao turističke destinacije, također
obavlja Turistička zajednica Zaprešić. U listopadu 2019. TZ Zaprešić je osnovala i
Turističko-informativni centar koji se nalazi u prizemlju muzeja Matija Skurjeni u Novim
dvorim Jelačićevim koji služi kao snažna platforma za izgradnju novih turističkih
proizvoda na posjedu bana Josipa Jelačića. Osim informativnog karaktera i centra za
posjetitelje u TIC-u TZ planira prodavati suvenire. Sve promotivne aktivnosti i
materijali, kao i komunikacija s posjetiteljima bit će od 2020. godine usmjerene kroz
centar za posjetitelje koji je  jedan od ključnih instrumenata komunikacije (Ganjto,
2019).
Ponuda grada Zaprešića je zaista raznolika, ponudu čine prirodna, kulturna i povijesna
bogatstva, rekreacijski sadržaji te brojne manifestacije tokom cijele godine.
 Na području grada Zaprešića nalaze se mnoga prirodna, kulturna i povijesna
bogatstva: brojna kulturno – umjetnička društva njeguju stare narodne
običaje i čuvaju etnološko blago, a grad i okolica domaćini su i organizatori
brojnih tradicionalnih i prigodnih kulturnih priredbi i manifestacija koje
bilježe rast posjećenosti gostiju iz Hrvatske, ali i cijele regije. Barokno zdanje
dvorca Lužnica spomenik je prve kategorije i mjesto održavanja, kako
duhovnih, tako i svjetovnih seminara i koncerata. Dvorac je smješten u
zelenilu parka engleskog tipa, a odnedavno kvalitetu turističke ponude
poboljšavaju i tamošnji novi smještajni kapaciteti. Novi dvori Jelačićevi
jedinstven su primjer očuvanosti cjelovitog gospodarskog vlastelinskog
kompleksa. Prostor su u kom se vrlo kvalitetno mogu spojiti povijesna
baština, kulturni sadržaji (izložbeni, scenski i koncertni prostori) te šport i
rekreacija (golf igralište). Spomeničku i gospodarsku cjelinu Novih dvora
čine dvorac, kapela sv. Josipa, grobnica obitelji Jelačić, perivoj, voćnjak,
stambene i gospodarske zgrade, povrtnjak, obradivo zemljište i park-šuma.
Sačuvani i djelomično obnovljeni gospodarski objekti također su vrijednost
Novih dvora. Okrugla “vršilnica” je jedini i najstariji takav objekt u Hrvatskoj
što ga čini spomenikom nulte kategorije. Nekadašnje spremište plodina,
trokatna žitnica, uređeno je 1987. godine kao galerija, danas Muzej “Matija
Skurjeni”. U njemu je stalni postav slika znamenitog umjetnika naive
Skurjenija, kao i povijesna foto-izložba “Novi dvori Jelačićevi”. A Jezero
Zajarki atraktivna je destinacija za strastvene ribiče iz cijelog svijeta te sve
one koji uživaju u prekrasnoj prirodi.
 Rekreacijske sadržaje nudi reprezentativno uređen hipodrom i restoran
Konjičkog kluba Trajbar Team te Golf centar Novi dvori s vježbalištem i
restoranom.
 Većina manifestacija vezana je uz ime bana Josipa Jelačića. Upravo je datum
rođenja tog velikana hrvatske povijesti, 16. listopada, izabran za Dan grada
Zaprešića. Tada se u gradu održavaju brojna kulturna i zabavna događanja.
Glavna zabavna događanja vezana su uz Trg Ivana Pavla II. Amfiteatar je
idealno mjesto za koncerte i predstave ljeti, dok je zimi u njega smješteno
klizalište uz koje je organiziran bogat program za djecu i odrasle pod
nazivom Ledena bajka. Osim toga, glavni gradski trg posljednjih su godina
oživjela događanja poput Lampionova, Uskršnjeg zekanja i Ljeta u
Zaprešiću. Vršilnica u Novim dvorima zbog svoje je jedinstvenosti

33

zanimljiva za održavanje brojnih manifestacija. U njoj se održavaju
međunarodna izložba “Minijature”, županijska izložba cvijeća i žetvene
svečanosti. U Zaprešiću se uprizoruju i dva najvažnija vjerska događaja –
rođenje i smrt Isusova. Vjerni prikaz, zahvaljujući bogatoj scenografiji i
kostimografiji nikoga ne ostavlja ravnodušnim. Trgovački centar West gate,
osim kupnje nudi i obilje zabave (Grad Zaprešić, b. d.).
Na slici 9 nalazi se ban Josip Jelačić. On je godine 1855. na livadi pokraj dvorca sagradio
neogotičku kapelu sv. Josipa. Kada je iznenada, u rujnu 1855. godine, u Češkoj umrla
Jelačićeva devetomjesečna kćerkica Ana, u kapeli je na brzinu izgrađena grobnica u
kojoj je sahranjena. U tu su grobnicu kasnije sahranjeni i sam ban Josip Jelačić i njegov
brat Antun. U vlasništvu obitelji Jelačić Novi su dvori ostali do 1934. godine, kada su ih
kćeri Đure Jelačića, Vera i Anka, oporukom i dobrotvornom zakladom ostavile
hrvatskom narodu. U spomen na bana Jelačića Zaprešić slavi svoj dan na dan njegova
rođenja, 16. 10. (Turistička zajednica Zaprešić, b. d.).
Slika 9: Ban Josip Jelačić

Izvor: Turistička zajednica Zagrebačke županije, b. d.
Za sve posjetitelje koji se odluče na produženi boravak u gradu Zaprešiću, on za njih
nudi različite vrste smještaja. Većina smještaja odnosi se na razne oblike privatnog
smještaja, u čijoj se ponudi posebno ističu ugodni apartmani i kuće za odmor. Uz njih, u
gradu Zaprešiću možete pronaći i nekoliko smještajnih objekata u kojima su svim
posjetiteljima na raspolaganju sobe vrhunskog komfora. Dakle, u Zaprešiću se nalazi 9
smještajnih objekata sa ukupno 205 smještajnih kapaciteta. Što se tiče gastronomije,
ona je autentična za zaprešićki kraj te vodi sve ljubitelje slanih specijaliteta i slatkih
delicija na sladokusno putovanje. Zaprešićki restorani nude raznovrsnu ponudu: od
domaćih tradicionalnih jela do ponude ribe i specijaliteta od divljači. Bogatstvo okusa i
mirisa davnih vremena osjeća se u ponudi lokalnih gastronomskih kutaka, gdje se
autohtone namirnice pripremaju s pažljivošću i vrhunskim znanjem i pričaju zajedničku
priču. U Zaprešiću se nalazi 13 prehrambeno ugostiteljskih objekata, od toga 8
restorana, 3 pizzerie, 1 konoba i 1 bistro (Turistička zajednica Zaprešić, b. d.).

34

U tabeli 5 nalazi se popis svih smještajnih i ugostiteljskih objekata koji su na
raspolaganju turistima u gradu Zaprešiću.
Tabela 5: Popis smještajnih i ugostiteljskih objekata u Zaprešiću
Smještajni objekti
Ugostiteljski objekti
Prenoćište Gec – Kapacitet: 50
Restoran Potkova
Prenoćište Gec 2 - Kapacitet: 43
Restoran Zlatno jezero
Trajbar Team *** - Kapacitet: 12
Restoran Mil-Sunce
Sobe Lužnica - Kapacitet: 63
Restoran Batak grill Zaprešić i West gate
Batak **** - Kapacitet:10 + 4
Restoran High Club Catering
Angelina apartman **** - Kapacitet: 4
Restoran Jezera
A&T apartman - Kapacitet: 6
Konoba Bonaca
Apartman Benaković *** - Kapacitet: 4
Bistro kaj
Apartman Jadranka - Kapacitet: 8 + 1
Pizzeria No1

Pizzeria Bimbo

Xanadu pizza and bar

Restoran Madera
Izvor: pripremljeno po Turistička zajednica Zaprešić, b. d.
4.2.2 Turistička ponuda općine Dubravice
Samo ime Dubravica potječe od hrastove šume Dubrave kojom je nekada bilo
pokriveno cijelo područje općine, pa i danas nije rijetkost naći tipične šumske biljke
poput šumarice ili šafrana, kao i pokoje stablo hrasta na livadama u dolini rijeke Sutle.
Stara župna crkva se nalazila na brijegu iznad današnje crkve, poznatijem kao Vinsko
brdo i bila je posvećena 5. 8. 1691. godine za vrijeme župnika Nikole Seniuga po
biskupu Aleksandru Ignaciju Mikuliću i imala je dograđenu kapelu Sv. Antuna. Ona je
stradala u požaru. Župljani su ponovno odlučili sagraditi crkvu na istom mjestu, no
predaja, kaže, da je kip Sv. Ane pronađen podno Vinskog brda. Na tom mjestu
sagrađena je 1842. godine današnja župna crkva za vrijeme župnika Jurja Ročića pri
čemu su pokrovitelji gradnje bili grofovi Erdody iz Novih Dvora kod Klanjca. Kapela
Blažene Djevice Marije na groblju u Lušakima je najstariji sakralni objekt na području
Župe, a prema uklesanom natpisu u kamenu za svetu vodu uzidanom u toranj,
izgrađena je 1609. godine. Oko kapelice je formirano groblje, pri čemu su se sa
sjeverne strane pokapala djeca, a s južne odrasli. Kapelica Majke Božje Kurdske
smještena je u Lugarskom Brijegu, u neposrednoj blizini rodne kuće velikog hrvatskog
pjesnika Pavla Štoosa. Pavao Štoos je rođen u Dubravici te se tamo može vidjeti i
njegova rodna kuća. Poznat je po tome što je pisao pjesme, ponajviše vezane za
domovinu, a najpoznatija je njegova elegija Kip domovine vu početku leta 1831.Uz to,
na području Dubravice mogu se pronaći i kapelica sv. Antuna u Bobovcu te kapelica
sv. Vida u Merenju. Obje datiraju sa početka 20. stoljeća. Među kulturnim dobrima na
područje Općine Dubravica svakako treba istaknuti i stare tradicijske kuće, takozvane
hiže (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).

35

Slika 10: Kip Pavla Štoosa u Dubravici

Izvor: Povijest.hr, b. d.
Na sjeveru Općine smješten je veliki šumski prostor, zapadnu granicu čini rijeka Sutla,
dok je za krajobraz brežuljkastog dijela općine karakteristično ispreplitanje šumskih
površina sa oranicama, livadama, voćnjacima i vinogradima. Navedene prirodne
posebnosti predstavljaju resurs za razvoj ruralnog i sportsko-rekreacijskog turizma, koji
je sve popularniji na području Zagrebačke županije. Na stranama brežuljaka
karakteristični su vinogradi, koji čine bitnu i prepoznatljivu sliku tog krajolika te
predstavljaju bazu za razvoj vinskih cesta – nerazvrstana cesta Vinski put. Cret
Dubravica također predstavlja izniman turistički potencijal lokalnog turizma. Do sada
su realizirane brojne aktivnosti zaštite i turističke valorizacije Creta Dubravica, no
planira se i rekonstrukcija šumskih putova koji vode do creta (Općina Dubravica, 2014).
Što se tiče smještajnih i ugostiteljskih objekata na području općine Dubravice, nijedan
ugostiteljski objekt ne nudi uslugu prehrane, a na području postoji jedna kuća za
odmor u Bobovcu sa 6 ležajeva (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b.
d.).
4.2.3 Turistička ponuda općine Brdovec
Općina Brdovec se također dići širokom kulturnom baštinom pa tako valja izdvojiti
župu Brdovec koja je jedna od najstarijih župa u Zagrebačkoj nadbiskupiji, utemeljena
1334. godine. Sjedište župe u prošlosti se nalazilo na brežuljku, gdje i dan danas stoji
kapela sv. Križa, koja sada pripada župi Marija Gorica. Po tome je župa dobila ime:
Brdovec. Tek kasnije je sjedište župe preneseno u nizinu, gdje je sagrađena sadašnja
župna crkva, koja je posvećena 1679. godine. Dvorac Januševec predstavlja najviši
domet klasicističke arhitekture u Hrvatskoj. Smješten je na padini iznad savske doline,
na samom raskrižju ceste Zaprešić - Harmica i ceste za Mariju Goricu. Pretpostavlja se
da je dvorac projektirao Bartolomej Felbinger, jedan od najpoznatijih graditelja 19.
stoljeća u Zagrebu i okolici. Pripada spomenicima nulte kategorije. Sagrađen oko 1830.
za baruna Josipa Vrkljana. Dvorac je obnavljan i u njega je smješten dio Državnog
arhiva Hrvatske. Dvorac se nalazi na slici 11. Dvorac i perivoj u Laduču nalaze se na

36

prijelazu između savske ravnice i južnih padina marijagoričkog pobrđa. Posjed se
spominje od 17. vijeka kada je postojala plemićka kurija. Današnji dvorac sagrađen je
krajem 19. vijeka na mjestu nekadašnjih Starih dvora. Dvorac pripada drugoj
spomeničkoj kategoriji. Posljednji vlasnici dvorca bili su baruni Vranyczany-Dobrinović,
a posljednji gospodar imanja bila je barunica Tilda Vranyczany. Spomenuta porodica je
zauzimala značajno mjesto u privrednom, političkom i kulturnom životu Hrvatske u 19.
vijeku. Danas se u dvorcu nalazi socijalna ustanova za djecu. Muzej Brdovec osnovan je
1973 godine pri Narodnom sveučilištu Zaprešić, kao zavičajni muzej koji pokriva
teritorij bivše općine Zaprešić (danas je taj teritorij podijeljen na grad Zaprešić i pet
općina). Muzej dakle istražuje i prikuplja predmete koji su dio kulturne baštine ovog
kraja. Muzejska građa podijeljena je na zbirke: arheološka, etnografska i kulturno –
povijesna. U općini Brdovec rođene su tri znamenite ličnosti, a to su Baltazar Adam
Končić (povjesničar, književnik i veliki dobročinitelj hrvatskoga naroda), Ivan Perkovac
(novinar, književnik, političar, prosvjetitelj i rodoljub) i Mihovil Krušlin (slikar pejzaža i
akvarelist) (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).
Slika 11: Dvorac Januševec

Izvor: Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.
U Brdovcu se može pronaći nekoliko ugostiteljski objekata: Pizzeria Špiro 2, Izletište i
restoran Stara preša i Bistro Bolje tu nek tam, te nekoliko kuća za odmor (Turistička
zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.):

Kuća za odmor “Miko” (Drenje Brdovečko) – Kapacitet: 3

Smještaj u Brdovcu - Vedra kuća – Kapacitet: 6

Smještaj na Harmici - Green hill villa Renata – Kapacitet: 4 + 2

Smještaj u Laduču - Kod Štefice (Štefica Ćorko) – Kapacitet: 13 + 5

Smještaj u Laduču - kuća za odmor – Kapacitet: 2.
Ukupan kapacitet iznosi 35.
4.2.4 Turistička ponuda općine Marija Gorica
Kao poseban dragulj kulturne baštine vrijedno je vidjeti baroknu crkvu Blažene Djevice
Marije od pohođenja u samoj Mariji Gorici, jednu od najljepših u Hrvatskoj. Crkva se
nalazi na slici 12. Osim barokne crkve mještani su posebno ponosni i na kapelu Sv. Križ
koja se spominje u ispravi još iz 1334. godine. Građena je u gotičkom stilu s kasnije
izrađenim baroknim inventarom. Kapela sv. Križa zabilježena je još 1334. godine u
popisu arhiđakona Ivana. Građena je u gotičkom stilu što dokazuje netaknuto središte

37

svođeno gotičkim svodom s masivnim rebrima koji izviru iz zida nad malim profiliranim
kapitelima. Ukrašena rebra spojena su masivnim zaglavnim kamenom. Nad zaključkom
rebara se zrakasto granaju upirući se o male kapitele u uglovima zaključka. I zvonik, koji
je masivan i nerastvoren, pripada tom srednjovjekovnom razdoblju. Grb općine Marija
Gorica oslikan je prikazom jednog čudnog stvorenja - "praslona" - znanstveno
pripisanog obliku Dinotherium giganteu. Malo koje hrvatsko mjesto može se podičiti
nekim važnim znanstvenim otkrićem. No, otkrića mnogih čudnih pronalazaka
obilježavaju prošlost mnogih europskih gradova, a otkriće začudnih okamenjenih
kostiju, kljova ili rogovlja, stvorilo je zagonetne legende o prapočecima i postanku
mnogih mjesta. Znanstveno tumačenje tih okamina uzdiglo je paleontologiju kao
znanstvenu disciplinu, a upravo su europska otkrića dinoterija stvorila mit o tim
zagonetnim i strašnim sisavcima geološke prošlosti. Najveći pisac hrvatskog
realizma Ante Kovačić, rođen u mjestu Oplazniku 1854. godine, pohađao je tamo
pučku školu. U rodnom Oplazniku stoji kuća na kojoj je otkrivena spomen ploča piscu u
povodu stogodišnjice njegova rođenja. Tom je prilikom osnovna škola dobila naziv
Ante Kovačić. 1974. godine u povodu 120. godišnjice piščeva rođenja podignuta je na
ulazu u Mariju Goricu spomen bista piscu, rad akademskog kipara Vanje Radauša
(Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).
Slika 12: Župna crkva Blažene Djevice Marije od pohođenja

Izvor: Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.
U Mariji Gorici nema puno mogućnosti za prenoćiti ili uživati u autohtonim jelima, no
one ipak postoje i to su (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.):

Smještaj u Trsteniku - Feel Good✰✰✰✰ - Kapacitet: 8

Smještaj u Trsteniku – Kuća za odmor - Kapacitet: 8

Izletište i restoran Ladanjski raj

Izletište i kušaonica 4 srca.
Ukupno 16 smještajnih kapaciteta.

38

4.2.5 Ukupna turistička ponuda
Tabela 6 prikazuje turističku ponudu grada Zaprešića te općina Brdovec, Marija Gorica i
Dubravica, podijeljenu na prirodu, kulturu i povijest, manifestacije, smještajni te
prehrambeni objekti, sport i organizaciju turizma na području.
Tabela 6: Turistička ponuda Zaprešića, Brdovca, Marije Gorice i Dubravice
Ponuda
Zaprešić
Brdovec
Marija Gorica
Dubravica
Priroda
Jezero
Zajarki, Park –
šuma
kompleksa
Jelačićevih
dvora.
Rijeka
Sava,
oranice, livade,
voćnjaci
i
vinogradi.
Rijeka
Sutla,
pronalazište
ostataka
praslona,
oranice,
livade,

i
vinogradi,
polja lavande.
Rijeka
Sutla,
šuma
Dubrava,
Cret,
oranice,
livade,
voćnjaci,
vinogradi i vinska
cesta.
Kultura
i
povijest
Dvorac
Lužnica, Novi
dvori
Jelačićevi,
Muzej Matija
Skurjeni,
Župna crkva
sv.
Vida
Mučenika.
Župa Brdovec,
Dvorac
Januševec,
Dvorac
u
Laduču, Muzej
Brdovec.
Barokna crkva
Blažene
Djevice
Marije, Kapela
sv.
Križa,
rodna
kuća
Ante Kovačića,
osnovna škola.
Stara
župna
crkva,
Kapela
Blažene
Djevice
Marije,
rodna
kuća i kip Pavla
Štoosa, Kapelica
sv.
Antuna
te
kapelica sv. Vida,
tradicionalne
kuće.
Manifestacije Dan
grada
Zaprešića,
Ledena bajka,
Lampionovo,
Uskršnje
zekanje, Ljeto
u
Zaprešiću,
Žetvene
svečanosti u
Vršilnici.
Vino
u
Brdovečkoj
čaši,
Dani
općine
Brdovec,
Ocvarkijada,
Kak
su
brali
naši stari.
Dani
općine
Marija gorica,
Štruklijada,
Kestenijada,
Kak su brali
naši
stari,
Uskrsni
i
Božićni sajam.
Dani
općine
Dubravica,
malonogometni
turnir,
Uskrsni
sajam,
Božićni
sajam,
Sajam
poljoprivrednika
Kotlovinijada, Kak
su brali naši stari.
Smještajni
objekti
9
različitih
objekata,
nalaze se u
tabeli 5.
Kuća za odmor
“Miko”,
Smještaj
u
Brdovcu
-
Vedra kuća,
Green hill villa
Renata,
''Kod Štefice'',
Smještaj
u
Laduču - kuća
za odmor.
Smještaj
u
Trsteniku
-
Feel Good,
Smještaj
u
Trsteniku
–
Kuća
za
odmor.
Kuća za odmor u
Bobovcu.

39

Ponuda
Zaprešić
Brdovec
Marija Gorica
Dubravica
Prehrambeni
ugostiteljski
objekti
13
različitih
objekata,
nalaze se u
tabeli 5.
Pizzeria Špiro 2,
Izletište
i
restoran Stara
preša i Bistro
Bolje tu nek
tam.
Izletište
i
restoran
Ladanjski raj,
Izletište i
kušaonica
4
srca.
/
Sport
i
rekreacija
Konjički klub
Trajbar Team,
Golf
centar
Novi dvori.
Biciklističke
i
konjičke staze.
Biciklističke
i
konjičke staze.
Biciklističke
i
konjičke staze.
Organizacija
turizma
TZ
Zaprešić
koja
ima
ujedno
i
ulogu DMO-a.
TZ
Savsko
-
sutlanska
dolina i brigi.
TZ Savsko –
sutlanska
dolina i brigi.
TZ
Savsko
–
sutlanska dolina i
brigi.
Izvor: pripremljeno po Turistička zajednica Zaprešić, b. d.; Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i
brigi, b. d.
Da napravimo kratak rezime, ponudu grada Zaprešića čine  jezero Zajarki, Park – šuma
kompleksa Jelačićevih dvora, Dvorac Lužnica, Novi dvori Jelačićevi, Muzej Matija
Skurjeni, Župna crkva sv. Vida Mučenika, manifestacije kao što su Dan grada Zaprešića,
Ledena bajka, Lampionovo, Uskršnje zekanje, Ljeto u Zaprešiću, Žetvene svečanosti u
Vršilnici, zatim 9 smještajnih objekata sa 205 smještajnih kapaciteta, 13 prehrambeno
ugostiteljskih objekata, od toga 8 restorana, 3 pizzerie, 1 konoba i 1 bistro, za one
željne sportskih aktivnosti tu su Konjički klub Trajbar Team i Golf centar Novi dvori. Za
organizaciju turizma u gradu brine TZ Zaprešić koja ima ujedno i  ulogu DMO-a, TIC
također pod vodstvom turističke zajednice.
Ponudu općine Brdovec čine Rijeka Sava, oranice, livade, voćnjaci i vinogradi, Župa
Brdovec, Dvorac Januševec, Dvorac u Laduču, Muzej Brdovec, manifestacije kao što su
Vino u Brdovečkoj čaši, Dani općine Brdovec, Ocvarkijada, Kak su brali naši stari, zatim
5 smještajnih objekata s ukupno 35 smještajnih kapaciteta, 3 prehrambeno
ugostiteljska objekta, 1 pizzeria, 1 izletište i restoran te 1 bistro, a za one željne
sportskih aktivnosti tu su konjičke i biciklističke staze. Za organizaciju turizma u općini
brine TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.
Ponudu Marije Gorica čine Rijeka Sutla, pronalazište ostataka praslona, oranice, livade,
voćnjaci i vinogradi, polja lavande, Barokna crkva Blažene Djevice Marije, Kapela sv.
Križa, rodna kuća Ante Kovačića, osnovna škola, manifestacije kao što su Dani općine
Marija gorica, Štruklijada, Kestenijada, Kak su brali naši stari, Uskrsni i Božićni sajam.
Zatim 2 smještajna objekta s ukupno 16 smještajnih kapaciteta, 2 prehrambeno
ugostiteljska objekta, 1 izletište i restoran te 1 izletište i kušaonica, a za one željne
sportskih aktivnosti tu su konjičke i biciklističke staze. Za organizaciju turizma u općini
brine TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.
Ponudu Dubravice čine Rijeka Sutla, šuma Dubrava, Cret, oranice, livade, voćnjaci,
vinogradi i vinska cesta, Stara župna crkva, Kapela Blažene Djevice Marije, Kapelica
Majke Božje Lurdske, rodna kuća i kip Pavla Štoosa, Kapelica sv. Antuna te kapelica sv.

40

Vida, tradicionalne kuće, manifestacije kao što su Dani općine Dubravica,
malonogometni turnir, Uskrsni sajam, Božićni sajam, Sajam poljoprivrednika
Kotlovinijada, Kak su brali naši stari, zatim 1 kuća za odmor s 6 smještajnih kapaciteta,
za one željne sportskih aktivnosti tu su konjičke i biciklističke staze, a za organizaciju
turizma u općini brine TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi.
Izabrana destinacija dakle nudi pregršt atrakcija i raznoliku ponudu. Brdovec, Marija
Gorica i Dubravica mogu se pohvaliti sa dosta sličnom ponudom, dok je ponuda grada
više urbanizirana, no upravo zbog toga se savršeno međusobno nadopunjuju. Ponudu
cijele destinacije čini netaknuta priroda, bogata kulturna baština i povijest, različite
sportske i rekreacijske mogućnosti, manifestacije koje su tematski dosta slične, no
sadržajno ipak jako različite. Ukupno je na destinaciji 17 smještajnih objekata sa 262
smještajna kapaciteta. Objekti su različite kategorizacije, pa tako u ponudi imaju kuće
za odmor, prenoćišta, apartmane kao i villu. Što se tiče gastronomije, osim pregršt
lokalnih proizvođača, na destinaciji se nalazi 18 prehrambeno ugostiteljskih objekata,
također različite kategorizacije i ponude. Za turizam na području cjelokupne destinacije
djeluju dvije turističke zajednice, a to su  TZ Zaprešić i TZ Savsko - sutlanska dolina i
brigi. U TZ Zaprešić zaposleno je 3 ljudi, dok je u TZ Savsko-sutlanska dolina i brigi
zaposlena samo 1 osoba, odnosno direktor. Glavni zadaci turističkih zajednica na tom
području su stvaranje i promicanje identiteta i ugleda turizma na destinaciji, planiranje
i provedba zajedničke strategije, predlaganje i izvedba promidžbenih aktivnosti od
zajedničkog interesa za sve subjekte u turizmu, te podizanje razine kvalitete cjelokupne
turističke ponude.
4.3 Analiza turističke potražnje grada Zaprešića i njegove okolice
U sljedećih nekoliko tabela prikazani su turistički dolasci i noćenja u 2019. godini za
svaku općinu posebno, a na kraju smo izračunali i za cjelokupnu destinaciju zajedno.
U tabeli 7 prikazan je broj turističkih dolazaka i noćenja u 2019. godini za grad Zaprešić,
za svaki mjesec zasebno. Ukupno je bilo 6.355 dolazaka, od toga 4.277 stranih, a 2.078
domaćih, te 11.202 noćenja. Najviše je turističkih dolazaka u ljetnim mjesecima, od 5.
do 10. mjeseca, dok je najmanje dolazaka u zimskim mjesecima. Isto takvo stanje je i sa
brojem noćenja. Dakle, u Zaprešiću je vidljiva sezonalnost.
Tabela 7: Broj turističkih dolazaka i noćenja u gradu Zaprešiću za 2019. godinu

2019.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
Dolasci
321 389 411 513 756
721
585
721
709 609 266 354
Noćenja 784 869 784 854 1143 1269 1321 1103 958 932 551 634
Izvor: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 2020
U tabeli 8 vidimo broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Brdovec za 2019. godinu.
Ukupno je bilo 499 turističkih dolazaka, od toga stranih 160, domaćih 339, te 1.366
noćenja. Najveći broj dolazaka i noćenja u Brdovcu primijećen je u srpnju, dok je
najmanji broj u siječnju i veljači.

41

Tabela 8: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Brdovec za 2019. godinu

2019.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
Dolasci
10
3
14
13
37
80
87
101 50
61
24
29
Noćenja 33
42
10
78
64
161 235
206 147
183 93
114
Izvor: Hrvatska Turistička zajednica, 2020
U tabeli 9 vidimo broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Dubravica za 2019. godinu.
Ukupno je bilo 40 turističkih dolazaka, od toga stranih 28, a domaćih 12, te 410
noćenja. U Dubravici nije bilo turista u siječnju, ožujku, travnju, listopadu te studenom,
no zato su u lipnju, srpnju i kolovozu dolasci i noćenja doživjeli procvat.
Tabela 9: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Dubravica za 2019. godinu

2019.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
Dolasci
/
1
/
/
3
12
10
7
6
/
/
1
Noćenja
/
1
/
/
27
102
107
113
59
/
/
1
Izvor: Hrvatska Turistička zajednica, 2020
U tabeli 10 vidimo broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Marija Gorica za 2019.
godinu. Ukupno je bilo 169 turističkih dolazaka, od toga stranih 73, a domaćih 96, te
740 noćenja. Marija Gorica najviše turističkih dolazaka i noćenja ostvarila je u srpnju i
kolovozu, dok je najmanje dolazaka bilo u travnju, a najmanje noćenja u veljači.
Tabela 10: Broj turističkih dolazaka i noćenja u općini Marija Gorica za 2019. godinu

2019.
1.
2.
3.
4.
5.
6.
7.
8.
9.
10.
11.
12.
Dolasci
3
10 8
1
14
14
28
40
7
14
8
22
Noćenja
31
24 41
29
45
43
127
240
40
37
26
57
Izvor: Hrvatska Turistička zajednica, 2020
Ukupno je, u 2019. godini, na cijeloj izabranoj destinaciji bilo 7.043 turističkih dolazaka
te 13.718 noćenja.   Na području je sveukupno bilo 4.538 stranih turističkih dolazaka te
2.525 domaćih. Najviše je naravno, Hrvatskih turističkih dolazaka, no što se tiče stranih
dolazaka, najviše ih dolazi iz Slovenije, Njemačke, Austrije, Srbije te Bosne i
Hercegovine.
4.4 Analiza SPPEKET okruženja destinacije
Globalno okruženje uključuje čimbenike kao što su:
 ekonomski (gospodarski uvjeti, gospodarski razvoj, dohodak per capita,
tržište),
 političko-pravni (politička nestabilnost, politički rizici, zaokret u politici,
terorizam, kriminal, zakonska ograničenja),

42

 sociokulturni (demografija, klasne razlike, religija, stavovi, obrazovanje i
kultura, individualizam i kolektivizam, izbjegavanje nesigurnosti itd.),
 tehnološki trendovi (razvoj informacijske i komunikacijske tehnologije) i
 ekološki (zagađenje, klimatske promjene, prirodne katastrofe itd.).
Globalno okruženje, a naročito gospodarski razvoj (naročito razvoj transporta,
trgovine, telekomunikacija i putovanja), politička stabilnost, terorizam, demografske
karakteristike, tehnološki i ekološki trendovi imaju izniman utjecaj na poslovanje
(Babić, 2017).
Na državnoj razini potrebno je uskladiti društveno (socijalno), političko, pravno,
ekonomsko, kulturno, ekološko i tehnološko (SPPEKET) okruženje, jer samo
koordinacija svih podvrsta okoliša može donijeti sinergističke učinke za: učinkovitu
provedbu zaštite prirode te zadovoljstvo lokalnog stanovništva u lokalnim zajednicama
i uz to lokalni, regionalni i nacionalni razvoj koji inovativnim poduzetničkim idejama
dovodi do prepoznavanja destinacije te poziva ljude da posjete krajolik, iskuse prirodu i
tradicije ljudi koji žive u ruralnom naselju, što im osigurava kvalitetu življenja i
ekonomskog postojanja (Lešnik Štuhec, 2011).
Napravili smo analizu SPPEKET okruženja na području Zaprešića i okolne tri općine.
1. Socijalno (društveno) okruženje – grad Zaprešić je najgušće naseljen grad na
području Zagrebačke županije, što potvrđuje činjenicu da se brzi rast broja
stanovnika i povećanja broja mlađe populacije događa u gradovima u razvoju.
Što zatim ima implikacije na turizam, jer je pretpostavka da većinu kupaca
turističkih proizvoda i usluga čina aktivne i mlade osobe. S druge strane dolazi
do depopulacije sela u općinama Brdovec, Marija Gorica i Dubravica, pa se tako
tamo nastoji razviti seoski turizam s ciljem povratka stanovništva i zaposlenosti.
Na području grada Zaprešića nalaze se 4 vrtića, 2 osnovne škole, 1 srednja škola
te 1 visokoučilište, dok su u općinama Brdovec, Marija Gorica i Dubravica u
svakoj po 1 vrtić i 1 osnovna škola. Na području Zaprešića postoji Pučko
otvoreno učilište Zaprešić koje je ustanova Grada Zaprešića za kulturu i
obrazovanje. Lokalno stanovništvo je među obrazovanijim u županiji, s čime se
održava ravnoteža u zajednici, pospješuju pozitivni rezultati i smanjuje štetno
djelovanje turizma na lokalnu zajednicu (Regionalna razvojna agencija
Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015; Blažević, 2007).
2. Političko i pravno okruženje – za turizam grada Zaprešića odgovorna je
Turistička zajednica Zaprešić koja ima ujedno i ulogu Destinacijske menadžment
organizacije te vodi Turistički – informativni centar. Za turizam općina Brdovec,
Marija Gorica i Dubravica odgovorna je Turistička zajednica Savsko – sutlanska
dolina i brigi. Kretanje prema tržišnom gospodarstvu i smanjenju državnog
proračuna stvara snažan pritisak za privatizaciju i deregulaciju turističkih
objekata i usluga. Stvarnost je obilježena recesijom i štednjom stoga brojni
programi i inicijative u turizmu nisu podržani od strane državnih institucija.
Turizam je jedna od gospodarskih djelatnosti koje se suočavaju sa
smanjivanjem državnih subvencija, smanjivanjem količine propisa i prijenosom
odgovornosti za upravljanje na privatni sektor. Usprkos nedavnom napretku,
mjera u kojoj država prepoznaje turizam i njegovo značenje za društveno-

43

ekonomski razvoj i blagostanje regija još je daleko od zadovoljavajuće. Trend
koji je vezan uz političke čimbenike je i napredak demokracije što dovodi do
pojave potrebe za usklađivanjem turističkog razvoja i planiranja sa željama
lokalnog stanovništva. Turizmu se pripisuje i povećana razina kriminala,
posebice u vrijeme većih manifestacija na području grada Zaprešića (Regionalna
razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015; Stylidis,
Terzidou i Terzidis, 2007).
3. Ekonomsko okruženje – financiranje poduzetništva i stanovništva u gradu
Zaprešiću obavlja se putem: programa kreditiranja poslovnih banaka o
programa kreditiranje Hrvatske banke za obnovu i razvitak (HBOR-a), programa
poticanja poduzetništva koje provode razna ministarstva i jedinice lokalne
samouprave u suradnji s županijom U gradu Zaprešiću postoji dovoljan broj
poslovnica i bankomata, te je svima dostupna kvalitetna i brza bankarska
usluga. Uz obrtništvo, gospodarsku osnovu grada Zaprešića čine: industrija
keramike, kemijskih i kovinskih proizvoda te proizvodnja tehničkog plina. Prema
podacima Porezne uprave Zaprešić na dan 31. 12. 2014. broj radno aktivnog
stanovništva iznosi 19.325 stanovnika. Stopa nezaposlenosti prema tim
podacima, iznosio je 5,77 %, što je s obzirom na trend u RH, na zadovoljavajućoj
odnosno niskoj razini. U omjeru nezaposlenosti muškarci su zastupljeni sa 51 %,
a žene sa 49 %. Za turizam na području cjelokupne destinacije djeluju dvije
turističke zajednice, a to su  TZ Zaprešić i TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi. U
TZ Zaprešić zaposleno je 3 ljudi, dok je u TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi
zaposlena samo 1 osoba, odnosno direktor. Prihode i rashode, odnosno godišnji
proračun usvaja gradsko vijeće grada Zaprešića. Proračun je akt grada ili općine
kojim se procjenjuju njezini prihodi i primici te utvrđuju njezini rashodi i izdaci
za jednu godinu. Proračun donosi Gradsko vijeće prije početka sljedeće
kalendarske godine, a ukoliko ne donese proračun, mora donijeti odluku o
privremenom financiranju za razdoblje od tri mjeseca. Sve pokretne i
nepokretne stvari te imovinska prava koja pripadaju Gradu čine njegovu
imovinu. Za izvršenje godišnjeg proračuna odgovorno je Gradsko vijeće dok je
nalogodavac za izvršenje proračuna u cjelini gradonačelnik (Regionalna razvojna
agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).
4. Kulturno okruženje – brojne manifestacije: Vincekovo, Lampionovo, Uskršnje
zekanje, Kristova muka, Roštiljada na Praznik rada, Dani Jelačića, Međunarodna
izložba minijatura, Županijska izložba cvijeća, Smotra folklora u Hruševcu
Kupljenskom, Susret pjevačkih zborova i malih vokalnih sastava Zagrebačke
županije, Dan plemstva i Jelačić bal, Ljeto u Zaprešiću - sportska natjecanja,
koncerti, igraonice, radionice, ljetno kino Zaprešićke žetvene svečanosti,
događanje uz međunarodnu smotru folklora, Rujanfest, Međunarodni
gospodarski sajam, Martinje u zaprešićkom kraju, Tradicionalna Berba, Vino u
brdovečkoj čaši, Dani Dubravice, Dani Brdovca, Dani Marije Gorice, Štruklijada,
Kotlovinijada, Gastro – eko – etno. Na području grada Zaprešića djeluju
mnogobrojne udruge građana od kojih izdvajamo samo neke društveno
kulturne udruge:
 Udruga likovnih stvaralaca Zaprešić
 Umjetnička udruga "Plemićka mladež"
 Klub Zaprešićana "Zapreščan"

44

 Matica Hrvatska - Ogranak Matice hrvatske Zaprešić
 Zaprešićke mažoretkinje „Jelačićke“
 Kuburaško društvo "Ban Josip Jelačić"
 Udruga studenata grada Zaprešića – „Student“
 KUD "Ban Josip Jelačić"
 KUD Hruševec Kupljenski
 KUD Jablanovec
 KUD "Kupljenovo"
 KUD Pojatno
 Tamburaški zbor "Gaj"
 Puhački orkestar Zaprešić.
Razvoj turizma najčešće je u suprotnosti sa zaštitom autohtonog, jer
podrazumijeva modernizaciju, urbanizaciju i promjenu kulture. Conlin i Baum
(1995) ističu fenomen prema kojem kultura lokalnog stanovništva poprima sve
veću sličnost sa kulturom svojih posjetitelja. Kao posljedica, smanjuje se
važnost vlastite kulture i običaja, a komercijalizacija povijesti i kulturne tradicije
neizostavna je posljedica.  (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije
d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).
5. Ekološko okruženje – područje grada Zaprešića i njegove okolice, ulaže velik
novac u održavanje čistoće voda. Zaštita voda provodi se na temelju Zakona o
vodama i niza ostalih propisa iz područja zaštite voda od onečišćenja, na
temelju Zakona o vodama i posebnih propisa određena su zaštićena područja
na kojima je, s ciljem zaštite voda i vodnog okoliša, potrebno provesti dodatne
mjere zaštita voda. Vrijednosti koncentracija pokazatelja kakvoće voda u
potocima upućuju na dobro stanje u pogledu sadržaja kisika u vodi. Prema
prikazanim vrijednostima, koncentracije BPK5, amonija i ukupnog fosfora
pripadaju u II. vrstu kakvoće voda. Većina zemljišnih površina nema ograničenja
za poljoprivredu prema zakonskim propisima za konvencionalni uzgoj, a znatan
dio ni prema kriterijima za ekološki uzgoj. Kakvoća zraka u Zaprešiću i okolici
relativno je dobra. Ne postoje značajniji stacionarni onečišćivači na području
(riječ je o relativno slabo naseljenom prostoru, uglavnom ruralnom, s velikim
udjelom površine pokrivene šumom). Zaprešić ima svoje odlagalište otpada. Na
području, točnije u Dubravici se nalazi zaštićeno prirodno područje, odnosno
Botanički posebni rezervat – Cret. Stanište zaštićene i rijetke biljke mesožderke
(rosike). (Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad
Zaprešić, 2015).
6. Tehnološko okruženje – mrežu telekomunikacija na području obuhvata
gradskog urbanog područja grada Zaprešića danas čine: digitalni sustav
komunikacije, spojni optički kabeli, digitalni sustav prijenosa i pretplatničke TK
mreže. Poštanski promet u Zaprešiću obavlja se preko poštanskog centra u
Zaprešiću sa dostavnom službom u pojedina naselja. Sustav pošta i
telekomunikacija grada Zaprešića povezan je i sa širim područjem preko
glavnog poštanskog centra u Zagrebu te tandem tranzitne i međunarodne
centrale u Zagrebu. Komunikacijske i infrastrukturne čimbenike čini sva
infrastruktura koja omogućuje turistima putovanje, smještaj i obilazak

45

turističkih atrakcija. U domeni odnosa turizma i prometa fokus se nalazi u
povećanoj potražnji za boljom infrastrukturom turističkog prijevoza. Pod time
se podrazumijeva izgradnja cestovnih prometnica najsuvremenijeg tipa
(Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić, 2015).
4.5 SWOT analiza turističke ponude i potražnje grada Zaprešića i
njegove okolice
U tabeli 11 nalaze se snage i slabosti, a u tabeli 12 prilike i prijetnje turističke ponude i
potražnje grada Zaprešića i njegove okolice. Tabelu smo pripremili s obzirom na
prethodno obavljeno istraživanje i uzimajući u obzir sve podatke koje smo pronašli u
literaturi i izvorima.
Tabela 11: Snage i slabosti turističke ponude grada Zaprešića i njegove okolice
S-trenghts
W-eaknesses
-
razvijen
poduzetnički
kraj,
sa
poduzetničkom tradicijom,
- odlična geoprometna povezanost,
- blizina glavnog grada - Zagreba,
- organiziran sustav obrazovanja,
-  očuvani sakralni objekti (crkve,
kapelice, raspela),
-
bogatstvo
zaštićenih
i
očuvanih
prostora,
- mnoštvo dvoraca i raznolika kulturna
baština,
- kulturno umjetnička društva djeluju u
smjeru očuvanje tradicije i organizacije
različitih kulturnih manifestacija,
- prepoznatljive manifestacije,
 -
organiziran
sustav
primarne
zdravstvene zaštite,
- očuvana priroda i okoliš,
- zadovoljavajuća komunikacija između
institucija i lokalnog stanovništva,
- razvijen telekomunikacijski sustav,
-
razvijena
prometna
i
ostala
infrastruktura,
- razvoj vinskih cesta,
- Turistička zajednica grada Zaprešića
zadužena za područje grada Zaprešića i
Turistička zajednica Savsko – sutlanska
dolina.
- nedovoljna povezanost gospodarskih
aktivnosti s turizmom,
- neuređenost nekih ključnih turističkih
resursa (na primjer -  rodna kuća Pavla
Štoosa, cret Dubravica),
-
nedostatak
cjelovitih
turističkih
proizvoda,
-
nedostatak
receptivne
funkcije
(turističkih agencija),
- nedostatak smještajnih jedinica,
- needuciranost u turizmu,
- nerazumijevanje potencijala turizma,
- nedovoljno provođenje destinacijskog
menadžmenta
(na
području
nije
organiziran DMO, već te poslove obavlja
Turistička zajednica),
- nedovoljna suradnja dionika u turizmu,
- loša promocija destinacije, samim time i
neinformiranost turista,
-
premala
povezanost
sa
gradom
Zagrebom,
- premalo zabavnog sadržaja,
-
nedovoljno
razvijena
ponuda
ugostiteljskih objekata.
Izvor: pripremljeno po Turistička zajednica Zaprešić, b. d.; Turistička zajednica Savsko –
sutlanska dolina i brigi, b. d.

46

Tabela 12: Mogućnosti i prijetnje turističke ponude grada Zaprešića
O-pportunities
T-hreats
- mogućnost razvoja različitih vrsta
turizma zbog sadržaja: sportski turizam,
ruralni turizam, kulturni turizam,
- udruživanje Turističke zajednice grada
Zaprešića i Turističke zajednice Savsko –
sutlanska dolina i brigi te stvaranje
zajedničke DMO,
- iskorištavanje neiskorištenog  prostora
za sportske i rekreativne aktivnosti,
-različite
mogućnosti
pridobivanja
sredstava iz EU fondova,
- suradnja sa susjednim mjestima po
pitanju gradnje većih infrastrukturnih
objekata,
- potpora od strane Zagrebačke županije,
- razvojni trendovi vezani uz okolišnu
održivost,
- trend rasta potražnje za aktivnim
odmorom i boravkom u prirodi,
- edukacije i osposobljavanje kadra,
- integracija dionika,
- oblikovanje integriranog turističkog
proizvoda za prepoznatu ciljnu skupinu,
- stvaranje imidža destinacije,
- podizanje razine kvalitete života.
- prevelika centralizacija državne uprave
ograničava rad,
- nedovoljno poznavanje mogućnosti
financiranja projekata,
- kriza u državi, recesija,
- pandemije kao što je Covid – 19,
- odlazak mladog stanovništva u urbana
područja (odljev mozgova),
- ovisnost o sezoni,
- nedovoljna prepoznatljivost destinacije,
- veća prepoznatljivost konkurentnih
destinacija,
- onečišćenje okoliša.

Izvor: pripremljeno po Turistička zajednica Zaprešić, b. d.; Turistička zajednica Savsko – sutlanska dolina i
brigi, b. d.
Ključni faktori uspjeha  shodno SWOT analizi su: blizina Zagreba: iako sve kontinentalne
županije ''računaju'' na Zagreb kao najveće emitivno domaće tržište, Zagrebačka
županija taj faktor potražnje može najjednostavnije valorizirati.   Tradicija i kultura:
bogata ponuda prilagođena trendovima.  Bogat i zanimljiv ruralni prostor: zanimljiv i
zelen ruralni prostor bogatog nasljeđa kulture života i rada temelj su za osmišljavanje
turističkih doživljaja i itinerara za sve ciljne skupine, a posebice za ciljnu skupinu obitelji
s djecom. Uz to, TZ Zaprešić i TZ Savsko - sutlanska dolina i brigi djeluju na destinaciji
kao vodeće organizacije za oblikovanje, koordinaciju te vođenje turističkih aktivnosti.

47

5 KVALITATIVNO ISTRAŽIVANJE
Razlika između kvalitativnog i kvantitativnog pristupa nije samo, kako se to obično
misli, u korištenju ili nekorištenju brojčanih podataka i statističkih postupka obrade
rezultata. Radi se o potpuno drugačijoj filozofiji u pristupu istraživanju pedagoških
pojava. Patton (1990) navodi slijedeće karakteristike kvalitativnog istraživanja:
 Naturalistički pristup: izučava se stvarnost onakva kakva je i zagovara
otvorenost za novo i neočekivano.
 Induktivni pristup: polazi se od istraživačkih pitanja radije nego od
deduktivno postavljenih hipoteza. Na taj način ostajemo otvoreni za sve
vrste mogućih odgovora i za potpuno nove i neplanirane vrste podataka.
 Holistička perspektiva: izučava se odgojno-obrazovni proces kao cjelovit
fenomen u svoj njegovoj složenosti, a ne izdvajaju se samo neki dijelovi i ne
svodi na linearni uzročno posljedični odnos.
 Kvalitativni podaci: prikupljaju se detaljni opisi, nastoji ući u srž problema, te
direktno citirati autentično osobno viđenje i iskustvo ispitanika.
 Osobni kontakt i uvid u problem: istraživač mora biti u direktnom osobnom
kontaktu s ljudima i situacijama koje istražuje. Istraživačevo osobno iskustvo
i uvid smatraju se važnim aspektom ovog pristupa.
 Dinamičnost: naglasak je na procesu i na stalne promjene koje se događaju
na individualnom ili općem planu.
 Orijentacija na pojedinačne slučajeve: svaki pojedinačni slučaj uzima se kao
jedinstven i poseban. Kad se vrši analiza većeg broja slučajeva uvijek se
zadržava ovo uvažavanje pojedinačnog.
 Osjetljivost za kontekst: svaki se problem izučava u prostornom,
vremenskom i društvenom kontekstu.
 Empatička neutralnost: potpuna objektivnost smatra se nemogućom i njoj
se ne teži. Istraživač uključuje svoja osobna iskustva i empatički uvid kao
relevantne podatke.
 Fleksibilnost: istraživanje je stalno otvoreno za nove pristupe koji su
uvjetovani promjenama do kojih dolazi.
5.1 Odabir uzorka
Odabiranje uzorka može se vršiti na više načina, ali za kvalitativni pristup sugerira se
takozvani ciljani uzorak. Radi se u pravilu o manjim uzorcima, ali o informantima koji
mogu dati najpouzdanije podatke. "Ne postoje pravila o veličini uzorka u kvalitativnom
istraživanju. Veličina uzorka ovisi o tome što želimo saznati, što je namjera istraživanja,
što je osnovno, što može biti korisno, te što se realno može učiniti u okviru raspoloživog
vremena i sredstava." (Patton, 1990).
Vodili smo se upravo time da odaberemo manji uzorak (5 ispitanika), ali da to budu
osobe koje nam mogu dati najpouzdanije podatke. Pa smo tako odabrali odgovorne
osobe za područja koja istražujemo. Osobe koje se svakodnevno susreću sa terminima i
podacima koji će nam pomoći u pronalasku integriranog proizvoda za odabranu ciljnu

48

skupinu. Osobe koje smo intervjuirali su načelnik općine Dubravica Marin Štritof,
načelnica općine Marija Gorica Marica Jančić, pročelnica općine Brdovec Maja Coner,
gradonačelnik grada Zaprešića Željko Turk i direktor turističke zajednice Savko –
sutlanske doline i brigi Vladimir Šinko.
5.2 Izvođenje intervjua
Jedan od najefikasnijih načina za razumijevanje razloga koji čine pozadinu problema je
produbljena analiza. Produbljeni intervju je tehnika kvalitativnog istraživanja koja
predstavlja razgovor između dvije osobe, sa ciljem dubljih saznanja o ljudskim mislima,
osjećajima i ponašanjima. Ovakva vrsta intervjua često je nestrukturirana ili
polustrukturirana, te stoga dopušta osobi koja vodi intervju da potakne intervjuiranog
da govori o zadanoj temi (Ninamedia, b. d.).
Polustrukturirani intervju zadržava donekle prirodnu i nenamještenu atmosferu, ali je
ipak sam intervju vođen od strane istraživača. Vođenje je vrlo fleksibilno i ispitivač će
se ubacivati u razgovor samo kad želi razgovor usmjeriti na probleme o kojima nije bilo
govora. Za polustrukturirani intervju ispitivač ima osnovne natuknice u kojima su
naznačene osnovne teme o kojima će se voditi razgovor (Bognar, 2000).
Unaprijed smo pripremili upitnike po kojima smo se vodili tokom intervjua, no često su
ispitanici i sami pokrenuli određenu temu. Dakle, pitanja su pripremljena unaprijed, ali
dozvolili smo da sugovornik skrene s teme i produbi dio koji najbolje zna. Svi se
intervjui nalaze u prilozima 1, 2, 3, 4 i 5. Intervjue smo izveli u razdoblju od 14. 7. -21.
7. 2020.
U svim smo intervjuima imali između 17 i 20 pitanja, ovisno o tijeku razgovora.
Pitanja pokrivaju sva područja koja su nam potrebna za izradu integrirano turističkoj
proizvoda. Pa je tako prvo pitanje vezano za turističke atrakcije i broj turističkih
dolazaka, zatim za omjer cijene i kvalitete, promociju, distribuciju, manifestacije,
održivi turizam i njegov razvoj, segment gostiju te ciljanu skupinu, smještajne
kapacitete, integraciju unutar općine, odnosno grada te onu sa okolnim područjima i
na kraju pitanje o novčanim sredstvima sa kojima raspolažu. U svakom smo intervjuu
pitali još pokoje osobno pitanje, ovisno o osobi koju smo intervjuirali. Svi se intervjui
nalaze u prilozima.
5.3 Analiza prikupljenih podataka
Prvi je intervju (Prilog 1) izveden uz pomoć Marina Štritofa, načelnika općine
Dubravice. Rekao je kako se u posljednjih 5 godina, od kako je on načelnik jako puno
učinilo za općinu, izgradnja ceste, rasvjete, zgrada ambulante i ljekarne itd., no
započela je sa radom i jedna te ujedno i jedina kuća za odmor na području općine. To
je uvelike utjecalo na turizam na području koji nije previše razvijen. Međutim veći broj
turista privlače manifestacije, a trenutno su u izradi i brojni novi projekti: konjičke i
biciklističke staze uz rijeku Sutlu, rekonstrukcija župnog dvora te rekonstrukcija pruge.
Kaže da je omjer cijena i kvalitete turističkih proizvoda dobro prilagođen, da se
promoviraju kroz lokalne medije te društvene mreže, a TZ Savsko – sutlanska dolina i

49

brigi i TZ Zagrebačke županije puno pripomažu i odgovorne su za promociju,
distribuciju i organizaciju turističkih aktivnosti i proizvoda na području. Predlaže kao
ciljnu skupinu djecu, ponajprije skupine školaraca. Kaže kako je najprije potrebno
urediti infrastrukturu i gospodarstvo te se pobrinuti za zadovoljstvo stanovništva. Svaki
projekt koji započinju, najprije mora odgovarati standardima i normama određenim u
Ministarstvu. Te norme i standardi uključuju i odredbe koje potiču razvoj održivog
turizma. Za kraj je rekao kako je Dubravica zajedno sa Brdovcem i Marijom Goricom
osnovala TZ prije 9 godina i tako se povezala sa njima te da su poduzetnici u općini
međusobno povezani te da je integracija ključ uspjeha.
U drugom intervjuu (Prilog 2) razgovarali smo s Maricom Jančić, načelnicom općine
Marija Gorica. Ponosna je na to što su kao tako mala općina, učinili jako puno i što se iz
godine u godinu trude pratiti svjetske trendove te su uspješni u tome. Kaže kako je i
sama priroda i okoliš u kojem se nalaze nešto što privlači posjetitelje, posebice one iz
grada. Građevine, povijest i kulturna baština specifični za općinu, zajedno čine
nevjerojatnu priču koja zaintrigira svakog posjetitelja.  Rodna kuća Ante Kovačića
primjer je tradicijskog graditeljstva s kraja 19. stoljeća, karakterističnog za marijagorički
kraj, te ima iznimnu graditeljsku, etnografsku i kulturološku vrijednost. Ove je godine
primijećen pad turizma, vjerojatno zbog pandemije, no u općini i dalje ulažu u
rekonstrukciju tradicijskih objekata i pripremaju ih za boravak manjeg broja
posjetitelja. Općina se promovira kroz društvene mreže, internetske portale, lokalne
novine i televiziju te smatra kako su digitalni mediji megatrend danas. 2011 godine
općina Marija Gorica je osnovala TZ sa Brdovcem i Dubravicom i kaže kako ne bi mogli
bez pomoći turističke zajednice. Općina organizira ''Ljeto u Mariji Gorici'', edukativno
zabavni program za osnovnoškolce, uz to se organiziraju i druge manifestacije koje
njeguju tradiciju i običaje. Slaže se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila
obitelj sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i
tradicionalne kuhinje. Općina Marija Gorica odvojila se od Zaprešića, što se tiče
turističke zajednice, no ipak ih Zagrebačka županija spaja. Isto tako, intervjuirana kaže
kako je općina premala da bi se sami upuštali u bilo kakve veće pothvate. Potrebno je
imati podršku jedni drugih i trebali bi se malo više međusobno promovirati i možda
razmisliti o kakvoj budućoj suradnji.
Treći je intervju (Prilog 3) s pročelnicom općine Brdovec, Majom Coner. Rekla je da je
korona virus jako utjecao na razvoj općine i poremetio im planove. Planirali su, doduše
još uvijek i planiraju profiliranje općine u smjeru razvoja kontinentalnog turizma, s
osnaživanjem OPG-ova i malog i srednjeg poduzetništva koji će svoju ponudu plasirati i
putem turističke ponude. U planu je i investicija za izgradnju hotela s otvorenim
bazenom i nastavljamo dobru dosadašnju suradnju sa  župom Brdovec u obnovi
sakralnih objekata, s naglaskom na obnovi Župne crkve svetog Vida. Promocija općine
se obavlja uglavnom kroz novine, a načelnik je velikim dijelom odgovoran za
promociju. Kaže kako je TZ bila bez direktora nekoliko mjeseci, pa su oni obavljali
posao promocije i distribucije koji je inače trebala obavljati TZ. Također, sve
popularnije su društvene mreže. Iako je stanovništvo pretežito starije, pa nisu toliko
tehnološki pismeni, kaže da se dosta osjećaju promjene po tom pitanju. Što se tiče
ciljne skupine gostiju, intervjuirana je rekla kako je općina orijentirana više na izletnike
ili turiste koji tek prolaze kroz općinu, no kada bi se oblikovao višednevni program bilo
bi to za par ili obitelj iz urbanog središta. Od manifestacija je izdvojila tradicionalnu

50

berbu ''Kak su brali naši stari'', a za održivost turizma kaže da su najvažniji zadovoljni
stanovnici te da se trude slušati njihove želje i potrebe. Kaže da su dionici povezani radi
ostvarenja zajedničkih ciljeva i da bi izdvojila časne sestre iz Lužnice kao dobar primjer,
sa Zaprešićem bi se voljeli povezati prvenstveno jer smatraju da imaju potencijala koje
dobro iskorištavaju te bi im koristilo to što imaju više smještajnih kapaciteta. Na
području djeluje 6 kuća za odmor, a planira se i izgradnja hotela. Većinom se
financiraju sredstvima dobivenim od države, županije te Europske unije.
Četvrti intervju (Prilog 4) obavili smo sa gradonačelnikom grada Zaprešića, Željkom
Turkom. On je rekao da je novi direktor turističke zajednice unio inovacije i jako puno
učinio za turizam grada koji se uglavnom temelji na banu Josipu Jelačiću i kompleksu
Novih dvora. Što se tiče cijena, on kaže kako je teško globalizirati grad i da cijene
variraju od ponuđača, do ponuđača. Što se tiče promocije i distribucije, u Zaprešiću su
prošle godine krenuli s djelovanjem DMO i TIC koji obavljaju te poslove. Uključili su u
svoju ponudu virtualnu šetnju gradom, točnije Novim Dvorima, te suvenire koji se
prodaju u TIC-u, a izrađeni su od potpuno ekološki prihvatljivog materijala te tako
pridonose i očuvanju okoliša. Kaže da Zaprešić ima zadovoljavajući komunalni
standard, kvalitetan odgojno-obrazovni sustav te dobre temelje za gospodarski i
turistički razvoj. Dobro su povezani sa okolnim općinama te imaju koristi jedni od
drugih. Što se tiče ciljanog segmenta gostiju, gospodin Turk se ne bi ograničavao na
samo jedan segment, već kaže kako se za svakoga može pronaći nešto. Zaprešić
raspolaže sa 205 postelja. U siječnju ove godine, 197 postelja je bilo zakupljeno. Nakon
pojave COVID-a 19, ta brojka jedva doseže 50. Gradonačelnik se nada da će se stanje
uskoro vratiti na staro te bi tada čak bila potrebna izgradnja novih smještajnih objekata
kako bi se zadovoljila potražnja.
Peti intervju (Prilog 5) koji je ujedno i posljednji intervju koji smo obavili, bio je izveden
uz pomoć direktora TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi,  Vladimira Šinka. On je
relativno nov direktor i kaže da je bilo teško započeti s poslom nakon tolike pauze.
Zadovoljan je sa ponudom i razvojem turizma na području, no kaže kako uvijek ima
mjesta za napredak. Rekao je da je potrebno bolje se povezati sa lokalnim
stanovništvom i da su manifestacije najbolji način za to. Trenutno je u realizaciji projekt
pod nazivom Ride&Bike. Uključuje vožnju biciklima i jahanje konja kroz šumovita
prostranstva, pašnjake i dolinu rijeka Sutle i Save, a sve na trasiranim stazama projekta.
Također, bit će moguće organiziranje grupnih posjeta pod vodstvom ovlaštenih
voditelja za jahanje uz ponudu najma konja, e-bicikla ili po potrebi kombi prijevoza.
Vladimir Šinko smatra da su cijene dobro formirane, a o promociji i marketingu brine
upravo on ispred turističke zajednice. Trenutno su fokusirani na bicikliste i jahače kao
ciljnu skupinu, no slaže se i sa odabirom naše ciljne skupine. Nadalje, ističe kako je
važno očuvanje prirodnih resursa i povezanost među dionicima. Kaže kako se kroz
projekt Ride&Bike povezuju sve tri općine i grad Zaprešić te različiti ponuđači s tog
područja. Što se tiče smještajnih objekata, raspolažu s 9 objekata, ali kaže da nedostaje
i neki veći smještajni objekt poput hotela.

51

5.4 Zaključak kvalitativnog istraživanja
U tabeli 13 nalaze se ključne riječi koje smo izvukli iz prvog intervjua s Marinom
Štritofom te što one znače za nas i naš inovativni turistički proizvod. Tako smo
pripremili tabelu za svaki intervju koji smo izveli.
Tabela 13: Ključne riječi – intervju s Marinom Štritofom
Ključne riječi
Značaj
Vinska cesta, konjičke i biciklističke staze,
rodna kuća Pavla Štoosa.
Neiskorišteni turistički potencijal.
1 smještajna jedinica, manifestacije
(Tradicionalna berba, Uskrsni i Božićni
sajam, Dani općine).
Najprivlačnije atrakcije.
Ride and Bike – konjičke i biciklističke
staze, obnova pruge.
Projekti u izradi.
''Zaprešićki kraj'', ''Televizija zapad'',
Turistička zajednica Savsko – sutlanske
doline i brigi te TZ Zagrebačke županije,
društvene mreže.
Marketing i promocija.
Djeca, školski izleti.
Ciljna skupina.
Prirodni rezervat – Cret
Održivi turizam.
Poduzetnici
i
ponuđači
su
dobro
povezani, a Dubravica bi se trebala spojiti
sa
nekim
turistički
razvijenijim
područjem.
Povezanost.
Kuća za odmor u Bobovcu.
Smještajni objekti.
Država, projekti EU.
Novčana sredstva

U tabeli 14 nalaze se ključne riječi iz intervjua 2, s Maricom Jančić te njihov značaj.
Tabela 14: Ključne riječi – intervju s Maricom Jančić
Ključne riječi
Značaj
Velik
broj
OPG-ovaca,
izgradnja
sanjkačkog centra, tobogana i smještaja,
obnova kuće Ante Kovačića, gradnja
tradicijskih objekata.
Razvoj turizma.
Priroda, povijest i kulturna baština, priča,
rodna kuća Ante Kovačića.
Najprivlačnije atrakcije.
Društvene mreže, digitalni mediji.
Marketing i promocija.
Školske grupe, ''Ljeto u Mariji Gorici''.
Slaže se s ciljnom skupinom obitelji s
djecom iz urbanog područja.
Ciljna skupina.
Štruklijada, Dan općine, Susreti glazbenih
sastava.
Manifestacije.
Infrastruktura, promet, pruga.
Održivi turizam.

52

Ključne riječi
Značaj
Zagrebačka
županija,
Dubravica
i
Brdovec, buduća suradnja sa Zaprešićem.
Pušća.
Povezivanje.
Dvije kuće za odmor na brežuljku. Bazen,
sauna, priroda.
Smještajni objekti.
15 milijuna kuna prihoda, subvencije EU.
Novčana sredstva.

U tabeli 15 se nalaze ključne riječi iz intervjua 3, s Majom Coner te njihov značaj.
Tabela 15: Ključne riječi – intervju s Majom Coner
Ključne riječi
Značaj
Korona
kriza,
osnaživanje
OPG-ova,
malog
i
srednjeg
poduzetništva,
izgradnja
hotela,
obnova
sakralnih
objekata.
Razvoj turizma.
Lokalne
novine,
načelnik,
Turistička
zajednica Savsko – sutlanska dolina i
brigi, društvene mreže.
Marketing i promocija.
Jednodnevni izletnici, par ili obitelj iz
grada.
Ciljna skupina.
Tradicionalna berba, kultura, tradicija i
gastronomija.
Manifestacije.
Zadovoljstvo lokalnog stanovništva.
Održivi turizam.
Dvorac
Lužnica,
povezivanje
sa
Zaprešićem
Povezivanje.
Planirana gradnja hotela, 6 kuća za
odmor, nedostaje investitor.
Smještajni objekti.
Država, Zagrebačka županija, prihodi od
poslovanja i manifestacija, fondovi EU.
Novčana sredstva.

U tabeli 16 nalaze se ključne riječi iz intervjua s Željkom Turkom te njihov značaj.
Tabela 16: Ključne riječi – intervju s Željkom Turkom
Ključne riječi
Značaj
Novi direktor TZ, nove inovativne ideje,
Zaprešić moja priča, revitalizacija Novih
dvora, obnova kukuružarnika.
Razvoj turizma.
Ogromne
cijene
i
nezadovoljavajuća
kvaliteta ne mogu uspjeti kraj tolike
konkurencije.
Cijene.
Započeo rad DMO-a i TIC-a, pametni
suveniri.
Marketing i promocija.
Božić, Uskrs, Valentinovo, Dani Zaprešića.
Manifestacije.

53

Ključne riječi
Značaj
Raznolika ponuda, djeca, aktivni turisti,
sportaši i rekreativci, ljubitelji dobre hrane
i vina,  umjetnici.
Ciljna skupina.
Pametni
suvenir
od
eco–friendly
materijala,
''Zaprešić,
moja
priča'',
ekonomski učinkovit sustav sakupljanja
otpada,
ulaganje
u
komunalnu
infrastrukturu.
Održivi turizam.
Grad Zaprešić i okolne općine.
Povezivanje.
205 postelja, Covid – 19 kriza, potreba za
investitorom.
Smještajni objekti.
Sredstva iz EU.
Novčana sredstva.

U tabeli 17 nalaze se ključne riječi iz intervjua s Vladimirom Šinkom te njihov značaj.
Tabela 17: Ključne riječi – intervju s Vladimirom Šinkom
Ključne riječi
Značaj
Novi direktor, zaostaci, korona virus.
Razvoj turizma.
Oronule table TZ, neuključenost lokalnog
stanovništva. Prirodne ljepote, bogata
kultura i baština.
Neiskorišteni potencijal.
Manifestacije, Jelačićevi Novi dvori.
Najprivlačnije atrakcije.
Turistička zajednica Savsko – sutlanska
dolina i brigi, internetska stranica,
društvene mreže, Televizija Zapad.
Marketing i promocija.
Biciklisti i jahači i obitelji s djecom iz
urbanog okruženja.
Ciljna skupina.
Očuvanje prirodnog okoliša, prilagodba
trendovima,
očuvanje
prirodnih
i
izgrađenih aktivnosti.
Održivi turizam.
Projekt Ride and Bike, Trajbar Team se
povezuje s Brdovcem, Marijom Goricom i
Dubravicom.
Povezivanje.
9 smještajnih objekata, kuće za odmor s
bazenom, nedostaje hotel.
Smještajni objekti.
Neprofitna organizacija financirana iz tri
općine i EU.
Novčana sredstva.

Podijelit ćemo odgovore intervjuiranih u 9 skupina:
 Najprivlačnije atrakcije i neiskorišteni potencijal – najčešće se spominju
manifestacije, priroda i kulturna baština, uz to dodaju uključenost lokalnog
stanovništva, odnosno OPG-ovaca te smještajne objekte.

54

 Razvoj turizma i projekti u izradi – najveći i najvažniji projekt koji je u izradi
na destinaciji je Ride and Bike. To je projekt u kojem se uređuju biciklističke
i konjičke staze sa uključenim odmaralištima na cijeloj destinaciji. Uz to,
obnavlja se i pruga koja također prolazi kroz cijelu destinaciju.
 Marketing i promocija – veliki se značaj pridaje digitalnim medijima,
odnosno društvenim mrežama kao glavnom alatu promocije i distribucije.
Na području djeluju lokalne novine i televizija.
 Ciljna skupina – obitelji s djecom, naglasak na djecu. Ponegdje se još
spominju i biciklisti te jahači i jednodnevni izletnici.
 Manifestacije –istaknute su kao najprivlačnije atrakcije na destinaciji.
Općine Brdovec, Mariju Goricu i Dubravicu povezuje manifestacija
tradicionalne berbe koja posebno izražava tradiciju i običaje kraja.
 Održivi turizam – intervjuirani su izdvojili različite akcije za razvoj održivog
turizma kao što su očuvanje prirodnog okoliša, prilagodba trendovima,
očuvanje prirodnih i izgrađenih aktivnosti, pametni suveniri od eco–friendly
materijala, ekonomski učinkovit sustav sakupljanja otpada, ulaganje u
komunalnu infrastrukturu, prirodni rezervat te najbitnije zadovoljstvo
lokalnog stanovništva.
 Povezanost – kada bi se ponuđači udružili, stvorio bi se bolji i kvalitetniji
proizvod, a naglašavaju i kako bi bilo korisno povezati Zaprešić sa
Brdovcem, Marijom Goricom i Dubravicom.
 Smještajni objekti – ukupno je na odabranoj destinaciji smještajnih objekata
sa 262 smještajna kapaciteta.
 Novčana sredstva – veliku ulogu pri financiranju turizma i turističkih
projekata na destinaciji igra EU, no pomažu i država te Zagrebačka županija.
5.5 Odgovori na istraživačka pitanja
Istraživačko pitanje 1: Postoji li te gdje se krije potencijal za razvoj ruralnog i održivog
turizma na području grada Zaprešića i njegove okolice?
Najveći potencijali ruralnog turizma kriju se u neiskorištenoj prirodi, zaštićenom
području u općini Dubravici, koje krije endemsku biljku mesožderku, brojne
mogućnosti za aktivan odmor u prirodi – jahanje, golf, biciklizam, šetnju. Na području
djeluju brojni lokalni proizvođači i OPG-ovi koji nude posjetiteljima domaće proizvode.
Da bi se razvio održivi turizam najprije je potrebno stvoriti dobre uvjete života za
lokalno stanovništvo, te samim time povećali njihovo zadovoljstvo. Na području grada
Zaprešića i njegove okolice vodi se briga o onečišćenju zraka, voda i tla, a započeli su i
sa proizvodnjom potpuno prirodnih i ekološki prihvatljivih suvenira. Iako je TZ Zaprešić
krenula sa djelovanjem kao DMO, potrebna bi bila integracija sa TZ Savsko – sutlanska
dolina i brigi kako bi se vodio sveobuhvatni održivi razvoj na odabranoj destinaciji.
Svakako je potrebno postaviti kvalitetnu DMO kao vodstvo za destinaciju kako bi se
tom destinacijom upravljalo na kvalitetan način.
Istraživačko pitanje 2: Za koju bi ciljnu skupinu turista trebalo prilagoditi turističku
ponudu grada Zaprešića i njegove okolice?

55

Specifična ciljna skupina za ruralna područja su obitelji s djecom iz urbanog područja.
Pa bi tako trebalo prilagoditi turističku ponudu grada Zaprešića i njegove okolice
upravo obitelji s djecom između 7 i 10 godina. Oni dolaze iz urbanog područja. Došli su
na destinaciju vlakom i jako su ekološki osviješteni. Primarni im je motiv da se djeca
dobro zabave te dožive nešto što ne bi mogli kod kuće. Uz to, žele provesti što više
vremena zajedno, u prirodi i biti što je više moguće aktivni. Na putovanju očekuju
osjećaj slobode, bezbrižnost te ugodne cijene. Ne putuju često, no kad se odluče na
putovanje, žele da im ono ostane dugo u pamćenju, pa je zato bitno da odnesu kući
poneki suvenir. Putovanje organiziraju 6 mjeseci unaprijed a kao izbor informacija
koriste internet. Jako im puno znače dobre preporuke drugih ljudi i rijetko kad se
vraćaju na istu turističku destinaciju.
Istraživačko pitanje 3: Koje bi sve komponente marketinškog miksa trebalo koristiti
kako bismo stvorili uspješni, inovativni, integrirani turistički proizvod na odabranom
području?
Proizvod bi trebao uključivati što je više moguće aktivnosti za djecu, konkretno na
primjeru odabrane destinacije to su jahanje, vožnja bicikla, kupanje u bazenu, šetnja
šumom i uz jezero i različite radionice, omjer cijene i kvalitete bi trebao biti dobar, a
promociju i distribuciji bi provodile TZ Zaprešić i TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi.
Promotivni materijal činili bi plakati i letci te materijal na internetu i društvenim
mrežama poput privlačnih fotografija i promocijskih videa. Zbog prilagodbe ciljnoj
skupini, potrebno je objaviti promocijske materijale u časopisima koje čitaju mame.
Stoga je plan pozvati novinare na studijsko putovanje da upoznaju odredište i pišu o
njemu u ciljanim obiteljskim časopisima. Osim toga, filmski turizam može učiniti jako
puno za određenu destinaciju pa bi u  promocijski plan trebalo biti  uključeno i
snimanje obiteljskog filma na području odabrane destinacije. Za uspješan turistički
proizvod potrebna je integracija svih dionika na području, kako pružatelja usluga tako i
lokalnog stanovništva. U program je potrebno uključiti što je više moguće lokalnih
proizvođača i njihovih lokalnih proizvoda. Kako bi takav turizam potrajao i ne
iskorištavao bespotrebno resurse, potrebno je da sve bude ekološki prihvatljivo,
materijali koji se koriste na radionicama i u poklonima te prijevozna sredstva koja ne
onečišćuju okoliš. Upravo zbog izabrane ciljne skupine, potrebno je da je kadar
osposobljen, da se djeci pružaju mogućnosti da nauče nešto novo i isprobaju nove
stvari, a da se roditelji bez brige opuste i odmore. Program bi trebao biti vođen, a vodič
licenciran sa svim potrebnim znanjima. Sadržaj i tehnologija provedbe programa
moraju se zapisati i, ukoliko je to moguće, provoditi se uvijek na isti način. Također,
kroz cijelu destinaciju valja postaviti jednake oznake, i table, sav materijal bi trebao biti
označen jedinstvenim oznakama, a sav kadar osposobljen i pripremljen za rad na
jedinstvenim usavršavanjima pripremljenim samo za njih i za unaprijed definiran
program. Kako bi zaista program bio jedinstven i autentičan, turisti moraju biti
uključeni u njega svim osjetilima, a na kraju moraju ponijeti kući i nešto materijalno
kao i prekrasne uspomene.

56

6 SMJERNICE ZA OBLIKOVANJE INTEGRIRANOG TURISTIČKOG
PROIZVODA NA PRIMJERU GRADA ZAPREŠIĆA I ODABRANE
CILJNE SKUPINE
U ovom ćemo poglavlju proći sve smjernice za oblikovanje integriranog turističkog
proizvoda ruralne destinacije grada Zaprešića i njegove okolice za ciljnu skupinu obitelji
sa djecom između 7 i 10 godina starosti. Odabrana ciljna skupina očekuje u programu
zabavu za djecu, da čine nešto što ne mogu kod kuće te provedu slobodno vrijeme
opušteno i u prirodi. Koristit ćemo se marketinškim miksom te po njemu oblikovati
integrirani turistički proizvod. Vodeće organizacije za izvođenje programa bile bi
Turistička zajednica grada Zaprešića zadužena za područje grada Zaprešića i Turistička
zajednica Savsko – sutlanska dolina i brigi, zadužena za općine Brdovec, Mariju Goricu i
Brdovec. TZ bi obavljale poslove DMO-a, dakle upravljanje i koordiniranje aktivnostima
na destinaciji, strateško planiranje održivog razvoja te istraživanje, razvoj proizvoda,
upravljanje posjetima, marketingom i promocijom, partnerstvima i team buildingom,
odnosima i uključenošću zajednice te drugih dionika u cjelokupan program.
6.1 Proizvod
Za izradu turističkog proizvoda za obitelji s djecom destinacija bi trebala nuditi različite
prirodne, kulturne i povijesne, rekreacijske, smještajne i prehrambene objekte te
manifestacije. Potrebno je potom izvući najzanimljiviju ponudu za djecu i pripremiti
turistički proizvod prilagođen njima, a roditeljima priuštiti ugodan i bezbrižan odmor.
Podijeliti ćemo po lokacijama što se sve može uključiti te je to prikazano u tabeli 18.
Tabela 18: Ponuda koja se može uključiti u proizvod podijeljena po lokacijama
Ponuda
Zaprešić
Brdovec
Marija Gorica
Dubravica
Priroda
Jezero Zajarki,
Park – šuma
kompleksa
Jelačićevih
dvora.
Rijeka Sava,
oranice,
livade,
voćnjaci
i
vinogradi.
Rijeka
Sutla,
pronalazište
ostataka
praslona,
oranice, livade,
i vinogradi, polja
lavande.
Rijeka
Sutla,
šuma Dubrava,
Cret,
oranice,
livade, voćnjaci,
vinogradi
i
vinska cesta.
Kultura
i
povijest
Dvorac
Lužnica,
Novi
dvori
Jelačićevi,
Muzej
Matija
Skurjeni, Župna
crkva sv. Vida
Mučenika.
Župa
Brdovec,
Dvorac
Januševec,
Dvorac
u
Laduču,
Muzej
Brdovec.
Barokna
crkva
Blažene Djevice
Marije,
Kapela
sv. Križa, rodna
kuća
Ante
Kovačića,
osnovna škola.
Stara
župna
crkva,
Kapela
Blažene Djevice
Marije,
rodna
kuća i kip Pavla
Štoosa, Kapelica
sv. Antuna te
kapelica
sv.
Vida,
tradicionalne
kuće.

57

Zaprešić
Brdovec
 Marija Gorica
Dubravica
Manifestacije Dan
grada
Zaprešića,
Ledena bajka,
Lampionovo,
Uskršnje
zekanje, Ljeto
u
Zaprešiću,
Žetvene
svečanosti
u
Vršilnici.
Vino
u
Brdovečkoj
čaši,
Dani
općine
Brdovec,
Ocvarkijada,
Kak su brali
naši stari.
Dani
općine
Marija
gorica,
Štruklijada,
Kestenijada, Kak
su
brali
naši
stari, Uskrsni i
Božićni sajam.
Dani
općine
Dubravica,
malonogometni
turnir,
Uskrsni
sajam,
Božićni
sajam,
Sajam
poljoprivrednika
Kotlovinijada,
Kak su brali naši
stari.
Smještajni
objekti
9
različitih
objekata,
nalaze
se
u
tabeli 5.
6
različitih
objekata.
Smještaj
u
Trsteniku - Feel
Good,
Smještaj
u
Trsteniku – Kuća
za odmor.
Kuća za odmor u
Bobovcu.
Prehrambeni
ugostiteljski
objekti
13
različitih
objekata,
nalaze
se
u
tabeli 5, OPG
Filipčić,  OPG
Mažar, Pekara
Dubravica,
Vugrinec d.o.o.
Pizzeria Špiro
2, Izletište i
restoran
Stara preša i
Bistro
Bolje
tu nek tam,
Sirana
Furnkranz,
Pčelarstvo
Modran.
Izletište
i
restoran
Ladanjski raj,
Izletište i
kušaonica
4
srca, OPG Pušić
Mario.
OPG
Horvat
Ivica
i
OPG
Baršić.
Sport
i
rekreacija
Konjički
klub
Trajbar Team,
Golf
centar
Novi dvori.
Biciklističke i
konjičke
staze.
Biciklističke
i
konjičke staze.
Biciklističke
i
konjičke staze.
Organizacija
turizma
TZ
Zaprešić
koja
ima
ujedno i  ulogu
DMO-a.
TZ Savsko –
sutlanska
dolina i brigi.
TZ
Savsko
–
sutlanska dolina
i brigi.
TZ
Savsko
–
sutlanska dolina
i brigi.

Programi su prilagođeni obiteljima s djecom, točnije uključuju puno aktivnosti koje će
biti zanimljive djeci te se pri svakom elementu ponude može pronaći nešto zanimljivo
upravo njima. U program su uključene prirodne i kulturne ljepote: Jezero Zajarki,
Dvorac Lužnica, Kompleks Jelačićevih novih dvora, Muzej Brdovec, kapelica, crkva i
osnovna škola u Mariji Gorici, šuma Dubrava i Cret, rodna kuća Pavla Štoosa i njegov
kip u Dubravici, zatim aktivnosti i radionice u kojima će sudjelovati: šetnja, jahanje,
izrada tradicionalnog nakita, igranje golfa, masaža, vožnja bicikla te lokalna
gastronomija: Golf tereni Zaprešić - ručak, restoran Jezera – ručak, OPG Filipčić – sok
od aronije na poklon,  OPG Mažar – povrće za doručak, Pekara Dubravica – peciva za
doručak, restoran Stara preša – večera, Pčelarstvo Modran – med na poklon i doručak,

58

Ladanjski raj – večera, OPG Mario Pušić – vino na poklon, OPG Baršić – dimljeni sir na
poklon i doručak te Vugrinec d.o.o – suhomesnati proizvodi za doručak. Promotivni
materijal činili bi plakati i letci te materijal na internetu i društvenim mrežama poput
privlačnih fotografija i promocijskih videa. Zbog prilagodbe ciljnoj skupini, potrebno je
objaviti promocijske materijale u časopisima koje čitaju mame. Stoga je plan pozvati
novinare na studijsko putovanje da upoznaju odredište i pišu o njemu u ciljanim
obiteljskim časopisima. Osim toga, filmski turizam može učiniti jako puno za određenu
destinaciju pa bi u promocijski plan moralo biti uključeno i snimanje obiteljskog filma
na području odabrane destinacije. Za uspješan turistički proizvod potrebna je
integracija svih dionika na području, kako pružatelja usluga tako i lokalnog
stanovništva. U program je potrebno uključiti što je više moguće lokalnih proizvođača i
njihovih lokalnih proizvoda. Kako bi takav turizam potrajao i ne iskorištavao
bespotrebno resurse, potrebno je da sve bude ekološki prihvatljivo, materijali koji se
koriste na radionicama i u poklonima te prijevozna sredstva koja ne onečišćuju okoliš.
Upravo zbog izabrane ciljne skupine, potrebno je da je kadar osposobljen, da se djeci
pružaju mogućnosti da nauče nešto novo i isprobaju nove stvari, a da se roditelji bez
brige opuste i odmore. Program bi trebao biti vođen, a vodič licenciran sa svim
potrebnim znanjima. Sadržaj i tehnologija provedbe programa moraju se zapisati i,
ukoliko je to moguće, provoditi se uvijek na isti način. Također, kroz cijelu destinaciju
valja postaviti jednake oznake, i table, sav materijal bi trebao biti označen jedinstvenim
oznakama, a sav kadar osposobljen i pripremljen za rad na jedinstvenim
usavršavanjima pripremljenim samo za njih i za unaprijed definiran program. Pošto su
osim Hrvatske, naše ciljno tržište Slovenija, Njemačka, Austrija, Srbija te Bosna i
Hercegovina, potrebno je da sav kadar zna govoriti slovenski i njemački, te da su sve
table, osim na hrvatskom, napisane i na ta dva jezika. Kako bi zaista program bio
jedinstven i autentičan, turisti moraju biti uključeni u njega svim osjetilima, a na kraju
moraju ponijeti kući i nešto materijalno kao i prekrasne uspomene.
Prijedlog za trajanje programa bio bi 3 dana, odnosno 2 noći. Najbolje vrijeme za
putovanje je proljeće ili ljeto, a dani u tjednu svakako vikend, petak, subota i nedjelja.
6.2 Cijena
Zapisali smo troškove za organizatora putovanja koji bi u ovom slučaju bile TZ Zaprešić
i TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi udružene zajedno kao DMO, uz pomoću kojih
ćemo kasnije formirati cijenu. Cijene su dogovorene s pružateljima i mogu se koristiti
pri oblikovanju programa. Rađene su na primjeru programa koji je trodnevni te
uključuje 2 noćenja. Vozač je ujedno i vodič te je većina ulaznica i aktivnosti za njega
gratis. Vodič bi na destinaciji uvijek bio lokalni pa za njega ne bi bilo potrebno uzimati
smještaj. Kada je riječ o gostima koji dolaze kao obitelj, cijena se formira zajedno, za
cijelu obitelj kao skupinu, a ne za svaku osobu posebno jer su uvijek posebni popusti za
skupine, a i uvijek postoje popusti za djecu. Proviziju koju bi organizatori programa
koristili, iznosila bi 13 %, a gosti bi mogli program platiti gotovinom ili karticom do 6
rata, te se cjelokupan iznos mora podmiriti najkasnije tjedan dana prije putovanja.
Cijene za navedene aktivnosti i proizvode su prikazane u tabeli 19.

59

Tabela 19: Cijene aktivnosti i proizvoda iz programa
Aktivnost
Pružatelj usluge
Cijena
Vođenje i prijevoz
TZ Zaprešić i TZ Savsko –
sutlanska dolina i brigi
2.000 kn ukupno za tri dana
Razgled
Dvorac Lužnica
25 kn odrasli, 20 kn
Degustacija
Dvorac Lužnica
30 kn odrasli, 20 kn djeca
Degustacija sira
Sirana Furnkranz
30 kn za 1 osobu
Degustacija vina i
soka
OPG Horvat
20 kn za 1 osobu
Večera
Ladanjski raj
Za odrasle 150 kn; za djecu 100
kn
Noćenje
Trajbar Team
320 kn za 1 osobu
Prenoćište Gec
250 kn za 1 osobu
Sobe Lužnica
120 kn za 1 osobu
Batak
245 kn za 1 osobu
Angelina apartman
210 kn za 1 osobu
Apartman Benaković
200 kn za 1 osobu
Apartman Jadranka
175 kn za 1 osobu
Vedra kuća
360 kn za 1 osobu
Sobe Štefica
180 kn za 1 osobu
Kuća za odmor Miko
420 kn za 1 osobu
Green hill villa Renata
680 kn ukupno
Kuća za odmor Feel good
500 kn ukupno
Kuća za odmor u Bobovcu
600 kn ukupno
Doručak
Trajbar Team
40 kn za 1 osobu
Prenoćište Gec
35 kn za 1 osobu
Jahanje 30 minuta
Trajbar Team
50 kn za 1 osobu
Igranje
golfa
+
animator za djecu
Golf tereni

380 kn ukupno
Ručak /večera
Golf tereni
Za odrasle 200 kn; za djecu 100
kn
Restoran Stara Preša
120 kn za 1 osobu
Izletište 4 srca
150 kn za 1 osobu
Restoran Potkova

Restoran Jezera
Za odrasle 150 kn; za djecu 100
kn
Restoran High Club Catering Za odrasle  125 kn; za djecu
100 kn
Konoba Bonaca
200 kn za 1 osobu
Bistro Kaj
120 kn za 1 osobu

60

Aktivnost
Pružatelj usluge
Cijena

Bistro Bolje tu nek tam
110 kn za odrasle; 100 kn za
djecu
Pizzeria No1
125 kn za 1 osobu
Pizzeria Špiro
120 kn za 1 osobu
Pizzeria Bimbo
125 kn za 1 osobu
Restoran Madera
140 kn za 1 osobu
Razgled i radionica
Muzej Brdovec
Besplatno
Razgled
Muzej Matija Skurjeni
Besplatno
Doručak
proizvoda
sa lokalnih OPG- a;
OPG Mažar – povrće
Pekara Dubravica – peciva
Pčelarstvo Modran – med
OPG Baršić – svježi sir
Vugrinec
d.o.o
–
suhomesnati proizvodi
7 kn ukupno
8 kn ukupno
10 kn ukupno
5 kn ukupno

14 kn ukupno
Najam bicikla
TZ Savsko sutlanska dolina i
brigi
50 kn za 1 osobu (za vodiča
gratis)
Ručak
Restoran Jezera
 (za vodiča gratis)
Poklon s OPG-a
OPG Filipčić -  sok od aronije
Pčelarstvo Modran – med
 OPG Mario Pušić – vino
OPG Baršić – dimljeni sir
TZ Savsko-sutlanska dolina i
brigi sa TZ  Zaprešić -
vrećice za poklon
TIC Zaprešić – suvenir
40 kn boca
45 kn staklenka
20 kn boca
30 kn pola kg

1 kn
50 kn
6.3 Promocija
Za promociju turizma na području grada Zaprešića zadužena je turistička zajednica
grada Zaprešića koja je ujedno i u ulozi TIC-a, a za turizam preostale tri općine
Turistička zajednica Savsko-sutlanska dolina i brigi. Promocija se odvija upravo kroz
njihove internetske stranice, društvene mreže poput Facebook i Instagram profila,
plakate i letke, lokalnu televiziju ''Televizija zapad'' te lokalne novine ''Zaprešićki kraj''.
Za dobru promociju potrebno je stvoriti dobru i zanimljivu priču. Za našu je ciljnu
skupinu potrebno prikazati program zanimljiv za djecu. Upravo se zato snimaju
promocijski videi koji će prikazivati sve aktivnosti koje su moguće na destinaciji, a
glavni akteri bili bi nasmijana djeca te zadovoljni i opušteni roditelji. Naravno, naše su
ciljne skupine Hrvatska, Slovenija, Njemačka, Austrija, Srbija te Bosna i Hercegovina.
Tako da bi bilo potrebno snimiti video na hrvatskom (koji razumiju također gosti iz
Srbije te Bosne i Hercegovine), slovenskom i njemačkom jeziku. Taj bi se promocijski
video objaviti na društvenim mrežama turističkih zajednica kao i svih ponuđača
uključenih u program. Promocija treba također počivati na ideji da je »u prirodi sve
povezano«. Proizvođači se povezuju s posjetiteljima tako da ih pozivaju u svoje
proizvodne i prerađivačke pogone te im objašnjavaju kako rade. Rade s ljubavlju prema
prirodi, tradiciji i prema svom poslu. Posjetitelji doživljavaju novo iskustvo, čuju

61

zanimljivu priču, time si stvaraju novu vrijednost koju su spremni i platiti kupnjom
(razgledavanja, degustacije, proizvoda, suvenira). Proizvođači se povezuju i s
turističkim ponuđačima u turističke pakete, s trgovačkim i ugostiteljskim ponuđačima u
dobavljače autentičnih poljoprivrednih i drugih proizvoda područja. Povezuju se
vertikalno i horizontalno, budući da su svjesni da na taj način mogu stvoriti bolji
proizvod, bolji turizam i bolji prihod svojim obiteljima. Ciljevi promocije zajedničkih
proizvoda ruralnog turizma su izgradnja općeg turističkog imidža ruralnog područja kao
turističke destinacije. Opći turistički imidž gradit će se promicanjem prirodnih i
kulturnih turističkih privlačnosti te aktualiziranjem tema povezanih s ponudom
područja. Opći imidž i privlačnost ruralnog područja učvršćivat će se kroz upravljanje
zajedničkim brendom te održivim poslovanjem destinacije. A zajednički brend će se
stvarati redovitim i dosljednim pripovijedanjem zajedničke priče destinacije putem
odabranih medija tržišnog komuniciranja na hrvatskom, slovenskom i njemačkom
jeziku. Za redovnu i dosljednu promociju ruralno područje treba krovnu organizaciju
(DMO) ili koordinatora koji će biti skrbnik i upravitelj tržišnog brenda zajedničkog
proizvoda odnosno područja što su u ovom slučaju TZ. Promociju će obavljati i
turističke agencije koje će prodavati proizvod kao posrednici. Bilo bi dobro pozvati
producente da snime neki obiteljski film na našem odredištu i pozvati novinare na
studijsko putovanje da upoznaju odredište i pišu o njemu u ciljanim obiteljskim
časopisima koje čitaju mame.
6.4 Distribucija
Upravo zbog činjenice da internet postaje sve uključeniji u naše živote te je gotovo
nemoguće zamisliti poslovanje bez njega, internet bi bio i glavni kanal distribucije
turističkog proizvoda. Potencijalni gost može doći osobno u jedan od ureda Turističkih
zajednica na tom području, napraviti rezervaciju telefonskim putem ili putem
elektronske pošte. Kao direktan kanal prodaje koristili bi internetske stranice gdje bi
postojala opcija za on-line rezervacije na hrvatskom, slovenskom i njemačkom jeziku.
Važan kanal distribucije bit će Sintesys. To je internetski informacijski sustav za potrebe
turističke industrije, poglavito DMC turističkih agencija i turoperatora. Sustav u cijelosti
obuhvaća poslove evidencije, prezentacije, organizacije i prodaje turističkih proizvoda i
usluga. Također uključene će biti i turističke agencije koje posluju na području grada
Zaprešića i okolice, a to su Kalos putnička agencija i AM turist.  Za outgoing turizam
poslovat ćemo sa organizacijama u susjednim zemljama kao što su Slovenija,
Njemačka, Austrija, Srbija te Bosna i Hercegovina.
6.5 Ljudi
Da bi se turistički proizvod uspješno doveo do potencijalnih kupaca, a potom i prodao
istima, potreban nam je kvalitetan kadar. Taj kvalitetan kadar čine zaposlenici Dvorca
Lužnica, Trajbar Team-a,  Golf terena Zaprešić, restorana Jezera, OPG-a Filipčić , OPG-a
Mažar,  Pekare Dubravica, sirane Furnkranz, Muzeja Brdovec, restorana Stara preša,
Kuća za odmor Feel good, Pčelarstva Modran, izletišta Ladanjski raj, OPG-a Mario
Pušić, OPG-a Horvat Ivica, OPG-a Baršić i mesnice Vugrinec d.o.o.  Osim navedenih,
jako važnu ulogu imaju direktori i djelatnici turističkih zajednica, kao i svi zaposleni u
medijima preko kojih se proizvod planira promovirati. No, turizam ne čini samo kadar

62

koji ima direktan kontakt s potrošačima. Već i osobe koje održavaju šume, ceste i
općenito svu infrastrukturu na području izvođenja programa putovanja. Najvažniji za
ovaj program je vodič koji najviše vremena provodi s gostima. Vodič bi trebao biti
slovenski i njemački govornik uz materinji, hrvatski. Ponajprije mora biti upoznat sa
svim zanimljivostima kraja, dobro poznavati program i sve što sadržava te uz to biti
zabavan i zanimljiv djeci. Tome će pripomoći uključivanje svih osjetila. Svaki turistički
vodič mora biti upoznat sa karakteristikama skupine koju vodi. Za vodiča je vrlo važno
dobiti sve informacije o karakteristikama grupe, jer je to jedini način provođenja
kvalitetnog turističkog usmjeravanja. Pošto su u grupi djeca potrebno je ostaviti
dovoljno vremena za odmor te da je vodič posebno specijaliziran za rad s djecom.
Vodič je lokalni i ujedno je vozač što stvara priliku za štednju novca. Jako je bitno da su
svi dionici pripremljeni i osposobljeni za rad sa djecom jer priča koju će pričati mora biti
razumljiva i zanimljiva djeci. Osim aktivnosti, pristup ka gostima također mora biti
prilagođen starosnoj dobi. Djeca imaju specifičnu percepciju i usmjerenu pažnju, pa je
važno da je turistički program prilagođen tome. Djeca do sedme godine života vole se
igrati, znatiželjna su,a djeca do jedanaest godina, s druge strane, vole učiti nove stvari i
sudjelovati u međusobnom upoznavanju. Na destinaciji djeluje i animator na Golf
terenu koji uči djecu igranje golfa na malom dječjem igralištu za vrijeme dok roditelji
igraju golf na velikom igralištu. Animator mora biti čovjek širokih pogleda, raspolagati
velikim brojem ulaznih informacija, vladati situacijama, uvijek biti dobra raspoloženja,
te prilikom prvog koraka na radno mjesto, prije početka radnog dana, uvijek brige
ostaviti daleko iza sebe, sve do zadnjeg trenutka i zadnje minute radnog dana.
Prirodnom nadarenosti mora širiti osjećaj veselja, s obzirom na profil gostiju, poželjno
je biti sklon umjetnosti jer je animacija, za one koji žive kao animatori u turizmu,
umjetnost, jer animator mora biti kreativan, optimističan, imati humanistički pristup te
razvijati i širiti ljubav prema aktivnostima, spajati ljude različitih stavova i nacionalnosti
te stvarati međusobna prijateljstva. Vještinom komuniciranja pokazuje odraz znanja,
vještina, navika i svih ostalih osobina koje obilježavaju turističkog animatora (Cerović,
2008). Osim osposobljenog kadra za aktivnosti s djecom, potrebno je da je kadar
svjestan želje roditelja za kvalitetnim odmorom. Tako je za roditelje osmišljeno jahanje
i igranje golfa u paru te nakon golfa opuštajuća masaža. Za vrijeme dok se roditelji
opuštaju, na njihovu djecu brinu kvalitetni i educirani animatori pa se oni mogu još više
opustiti bez razmišljanja jesu i njihova djeca u ''dobrim rukama''.
6.6 Fizički dokazi
Što se tiče fizičkog okruženja ponajviše se fokusiramo na prirodu i prirodne ljepote kao
što je Jezero Zajarki, šuma u Dubravici, biljka mesožderka te doživljaj zelenila i svježeg
zraka vozeći bicikl kroz Brdovec, uživajući na brijegu u izletištu Ladanjski raj te šetnjom
kroz kompleks Novih dvorana bana Josipa Jelačića. Prirodni mir i tišina, popraćeni tek
pokojim cvrkutom ptičica. Smještaj na brežuljku, u Kući za odmor Feel good okruženoj
šumom te mogućnost osvježenja u bazenu. Velik značaj za područje Zaprešića,
Brdovca, Marije Gorice i Dubravice imaju povijest i kulturna baština pa se tako
posjećuju crkve, kapelice, muzeji, dvorci, kuće i kipovi vezani uz prošlost područja. Da
bi se oni mogli što bolje doživjeti važno je da vodič ispriča dobru i zanimljivu priču.
Pošto se očekuju gosti iz drugih država, ne samo Hrvatske, bitno je da vodič govori
slovenski i njemački uz hrvatski. U muzeju Brdovec moguće je organizirati radionice za

63

djecu gdje se mogu izrađivati tradicionalne metalne ogrlice ili lutkice u tradicionalnoj
nošnji koje će kasnije moći i ponijeti kući. Bitno je roditeljima ostaviti vremena za
odmor, pripremiti im opuštajuću oazu, primjerice masažu s aromatičnim uljima ili
vulkanskim kamenjem te kupku u masažnom bazenu. Kako bismo zadovoljili sva
osjetila naših gostiju, valja se pobrinuti još za okus i miris. Stoga će turisti u tri dana
programa kušati najbolju, lokalnu hranu i pića na različitim lokacijama i sa različitih
OPG-a i proizvođača s područja, a jedan će takav poklon odnijeti i kući kao uspomenu
na putovanje. Goste ćemo na destinaciji uvijek prevoziti automobilom na alternativan
pogon radi očuvanja prirode i održivog turizma. Također ćemo koristiti letak s QR
kodom gdje će gosti dobiti opće informacije o pružateljima usluga i tako uvijek znati što
mogu očekivati. Dakle, na samom početku putovanja će vodič dati putnicima letak s QR
kodom koji će skenirati mobitelom te će im se prikazati nacrt puta te kratak opis i
itinerar putovanja. Svaki pružatelj usluga na destinaciji ima svoje parkiralište. Jedino bi
automobil morali ostaviti kraj puta kad se dođe u Dubravicu i odlazi šetati kroz šumu
jer tamo nema označenog parkirališta. Upravo zbog izabrane ciljne skupine, potrebno
je da je kadar osposobljen, da se djeci pružaju mogućnosti da nauče nešto novo i
isprobaju nove stvari, a da se roditelji bez brige opuste i odmore dok za djecu brine
animator. Sadržaj i tehnologija provedbe programa moraju se zapisati i, ukoliko je to
moguće, provoditi se uvijek na isti način. Također, kroz cijelu destinaciju valja postaviti
jednake oznake, i table na hrvatskom, slovenskom i njemačkom jeziku, sav materijal bi
trebao biti označen jedinstvenim oznakama, a sav kadar osposobljen i pripremljen za
rad na jedinstvenim usavršavanjima pripremljenim samo za njih i za unaprijed definiran
program. Pod fizičke dokaze možemo uvrstiti 3 table koje se nalaze u svakoj općini
(Brdovec, Marija Gorica i Dubravica) po jedna. To su drvene table koje promoviraju TZ
Savko – sutlanska dolina i brigi. Za promociju se koristimo i letcima (primjer jednog
letka je u Prilogu 6, slika 18) te programom na internetskoj stranici (primjer promocije
na internetskoj stranici u Prilogu 6, slika 19).
6.7 Proces
Predlažemo program u trajanju od za 3 dana s 2 noćenja. U itineraru bi trebale biti
točno vremenski raspoređene aktivnosti, a u opisu programa opisan i objašnjen
cjelokupan proces, od upoznavanja vodiča s gostima pa sve do završnog pozdrava gdje
im uručuje poklon. Svaki bi detalj trebao biti pomno isplaniran, a svi ponuđači i
poslovni subjekti koji su uključeni u program trebali bi raditi kako bi dosegli zajednički
cilj, a to je zadovoljstvo kupca. Predlažemo da turisti dolaze u Zaprešić vlakom te
nastavljaju putovanje električnim automobilom. Prijevoz bi u potpunosti bio ekološki
prihvatljiv, kao i poklon koji bi dobili na kraju putovanja. Smještajni objekti u programu
bili bi kategorizacije 3 ili 4 zvjezdice, hrana koju će jesti na destinaciji bit će u
potpunosti  lokalna, a pošto se radi o skupini u kojoj ima djece bitno je biti pozoran na
neke stvari, a to su područja na kojima ima prometa, peronske stanice i mjesta na
kojima pješaci naiđu na promet mogu biti opasna za djecu, a područja s nezaštićenim
vodenim područjima kao što je jezero Zajarki također mogu biti opasna za djecu koja
ne znaju plivati. Cijeli program bio bi vođen od strane licenciranog lokalnog vodiča te bi
se temeljio na lokalnom identitetu i edukaciji, uz to svi pružatelji usluga su dio lokalnog
stanovništva. Vodič govori uz hrvatski, također slovenski i njemački jezik jer se očekuju
gosti sa slovensko i njemačko govorećih područja. Poklon i suveniri su dio iskustva

64

(postoji također mogućnost kupnje na destinaciji) i odražavaju lokalni identitet,
proizvedeni su na lokalnom području i poštuju načelo minimalnog pakiranja. Na
području prirode bitno je da se ne onečišćuje okoliš te da se očuvaju prirodni resursi.
Kultura i baština trebaju biti predstavljeni kroz zanimljivu i lako shvatljivu priču.
Oprema za sportske aktivnosti i rekreaciju trebala bi biti najsuvremenija te redovito
servisirana. Pošto imamo ciljnu skupinu obitelji s djecom, potrebno je da je kadar
svjestan želje roditelja za kvalitetnim odmorom, a ne samo želje djece za zabavom.
Tako bi za roditelje bilo osmišljeno jahanje, kuglanje ili igranje golfa u paru te nakon
toga opuštajuća masaža ili kupka. Za vrijeme dok se roditelji opuštaju, na njihovu djecu
brinuli bi kvalitetni i educirani animatori pa bi se oni mogli još više opustiti bez ikakvih
briga.
6.8 Održivi razvoj i društveno odgovorno ponašanje
Marketinški miks trebao bi uključivati tržište proizvoda i usluga s pozitivnim ekološkim
učinkom kako bi također privukli ekološki osviještene potrošače. Pristup organskog
marketinga ističe da financijska dobit nije jedini ili najvažniji kriterij za mjerenje
uspjeha. Ostale pogodnosti poput dugoročno očuvanje okoliša, podizanje svijesti
potrošača i uvažavanje prirodnog okoliša i zadovoljstvo potrošača mnogo su važniji.
Odnos između ponude i potražnje je također bitan jer ekološki štetni proizvod
obeshrabruje potražnju (Wearing, Archer i Beeton, 2007). Potražnja za iskustvima
elektroničke inteligencije nastavit će rasti u budućnosti s obzirom na to da turizam i
ekoturizam utemeljeni na održivosti rastu brže od masovnog turizma jer su ljudi sve
više ekološki osviješteni i žele kvalitetna prirodna iskustva i rekreaciju. Oni su također
spremni pridonijeti održivom razvoju (Ritchie i Crouch, 2003).
Što se tiče održivosti i ekološke osviještenosti, naše će goste vodič voziti po destinaciji
automobilom na alternativan pogon, poklon koji će primiti na kraju putovanja nalazit
će se u papirnatoj, recikliranoj vrećici, a svi proizvodi u poklonu također će biti
upakirani u papirnatu ili staklenu ambalažu. Jedan o poklona je i suvenir u obliku bana
Josipa Jelačića izrađen u potpunosti od “eco-friendly” materijala – PLA plastike
dobivene preradom kukuruznog škroba što ga čini biorazgradivim, a ideja, dizajn i
proizvodnja su 100% hrvatski.
U aktivnosti za roditelje, wellness aktivnosti, bili bi uključeni prirodni materijali - bilje,
med, aromatična ulja, vulkansko kamenje.
Na destinaciji se nalazi jedno zaštićeno prirodno područje, odnosno Botanički posebni
rezervat u Dubravici – Cret. Stanište zaštićene i rijetke biljke mesožderke (rosike).
Također valja napomenuti kako su u integrirane turističke proizvode na destinaciji
uključeni lokalni ponuđači sa OPG-a, dakle lokalno stanovništvo koje proizvodi lokalne i
potpuno prirodne proizvode na svojim domaćinstvima na području Zaprešića i okolice.
Uspostavljeni su kratki lanci opskrbe i prodaje lokalnih proizvoda koje gosti također
mogu ponijeti kući. Održivo poslovanje dobavljača i sirovina iz lokalnog okoliša.
Proizvodnja proizvoda i usluga uzima u obzir kulturnu baštinu i tradiciju područja.

65

6.9 Partnerstvo
Demšar Pečak (2004) definira partnerstvo kao sporazum dviju ili više strana koje
pristaju raditi zajedno za zajedničke ciljeve. S obzirom na činjenicu da organizacija
društvenog marketinga svojim sredstvima, znanjem i resursima teško postiže
postavljene dugoročne ciljeve, mora surađivati s organizacijama istomišljenika koje od
suradnje imaju potencijalne koristi.
Prepoznavanje i oblikovanje formalnih i neformalnih mrežnih veza bitno je za
partnerstava koja se mogu zasnovati u bilo kojoj fazi lanca vrijednosti. Među članovima
mreže koji surađuju na prirodan način lakše je postići spremnost za nadogradnju i
širenje postojećih veza, jer već postoji određena razina povjerenja i prijenos
minimalnog „tihog znanja“ između članova. (Lešnik Štuhec, 2005).
Želja nam je spojiti tri općine i grad Zaprešić. Tako da svaki ponuđač sa tih područja
ima cilj pružiti gostu nezaboravno iskustvo zbog kojeg će se poželjeti vratiti.
Podijelit ćemo lanac dobavljača i ponuđača u tri razine. Glavnu ulogu u partnerstvu kod
na destinaciji imaju Turistička zajednica grada Zaprešića i Turistička zajednica Savsko –
sutlanska dolina i brigi koje bi udružene djelovale kao DMO. One su pokrovne
organizacije te je njihov zadatak upravo povezivanje dionika i promocija. Uz to, one su
odgovorne za edukaciju vodiča, električni automobil te bicikle na kojima se gosti mogu
voziti. Edukacija se ne bi odvijala samo za vodiče već za sve pružatelje usluga na
destinaciji. Kao što smo već napomenuli, za ciljnu skupinu s djecom je potrebno da su
svi pružatelji usluga osposobljeni i pripremljeni. Kadar bi trebao biti osposobljen za rad
s djecom, no potreban nam je i kadar koji će se pobrinuti za bezbrižno opuštanje
roditelja dok se djeca zabavljaju s animatorom. Za edukaciju bi također brinule TZ u
ulozi DMO-a. TZ zajedno sa ponuđačima smještaja i prehrane te vodičima koji su
ujedno i vozači čine prvu, internu razinu. Drugu, odnosno središnju razinu čine Dvorac
Lužnica, Muzej Brdovec, Crkve, kip Pavla Štoosa i njegova rodna kuća, Konjički klub te
Golf tereni, svi pružatelji usluga smještaja i ugostiteljskih usluga. A treću, eksternu
razinu, čine upravo mali lokalni poduzetnici i OPG-ovci koji su uključeni u turističku
ponudu destinacije.
6.10 Proračun
Turistička zajednica Zaprešića i Turistička zajednica Savsko-sutlanska dolina i brigi u
ovom bi se slučaju udružile i vodile destinacijski menadžment te preuzele sve uloge
DMO-a. Prije početka izvođenja programa, moramo dakle izraditi proračun kako bi
znali sa kojim će novčanim sredstvima raspolagati.
Cilj izrade proračuna je odrediti iznos sredstava potrebnih za provedbu
osposobljavanja pružatelja usluga i vodiča, marketinških aktivnosti za obitelji s djecom
te održavanje infrastrukture. Nakon temeljite razrade ciljeva i aktivnosti sadržanih u
planu marketinga, potrebno je odrediti koliko će to sve stajati. Drugim riječima,
potrebno je odrediti financijska sredstva koja će biti potrebna za provedbu planiranih
aktivnosti (Grbac i Meler, 2007).

66

Uobičajeni načini za određivanje proračuna marketinga su:
 Postotak od prihoda iz prodaje – proračun na temelju planiranog i željenog
prihoda iz prodaje. Ovaj oblik nije fleksibilan i u obzir ne uzima strukturu
troškova i ciljeva, ali je dobar pokazatelj.
 Višak novca – određuje se tako da se nakon pokrića svih troškova
poslovanja višak novaca preusmjerava za promociju. Kod ovog načina glavni
je nedostatak nestašica financijskih sredstava pa poduzeća na kraju ostanu
bez proračuna za marketing.
 Od projekta do projekta ili po narudžbi – vrlo je fleksibilan, što je prednost
ako se koristi usklađeno s fiksnim proračunom za promociju
 Fleksibilan proračun – temelji se na iskustvu tako da se postavi donja
granica prosjeka u djelatnosti i plan prihoda iz prodaje te se rezerviraju
financijska sredstava za projekt koji će stvoriti priliku za zaradu ili zaustaviti
pad prodaje (Zavičić, 2011).
Odlučili smo se za prvi način, odnosno uložiti 20% od prihoda iz prodaje za provedbu
osposobljavanja pružatelja usluga i vodiča, marketinških aktivnosti za obitelji s djecom
te održavanje infrastrukture. Određeni dio doprinijele bi općine i grad Zaprešić prema
određenom i unaprijed postavljenom ključu za podjelu troškova zajedničkih aktivnosti.
Također bismo se pokušali prijaviti na razne natječaje s pripremljenim projektima.
Stoga bi se zajedničke aktivnosti odredišta provodile kombiniranim financijskim
sredstvima. Najveći dio otišao bi na internetsko oglašavanje. Svakako bi dio novaca bio
uložen u istraživanje i analizu tržišta, točnije ispitivanje zadovoljstva kupaca. Dio novca
na potrošni materijal, na letke i plakate, izrađivanje logotipa i njegov ispis na vrećice za
poklone gostima.

67

7 PRIMJER OBLIKOVANOG PROIZVODA ZA OBITELJ S DJECOM
IZMEĐU 7 I 10 GODINA STAROSTI
Temelj ovog turističkog proizvoda je svakako želja za povezivanjem općina Brdovec,
Marije Gorice i Dubravice te grada Zaprešića. Uz to, fokus je i na povezivanju malih
lokalnih poduzetnika i njihovo uključivanje u turističku ponudu destinacije. Htjeli smo
pripremiti inovativni program koji će potencijale s kojima navedene destinacije
raspolažu, pretvoriti u jedinstveni turistički proizvod. No, najvažniji motiv nam je ipak
stvoriti sliku o navedenim destinacijama, kao turističkim destinacijama u koje će gosti
dolaziti odmoriti dušu i tijelo te iz njih odlaziti prepuni nezaboravnih uspomena. Opisali
bismo našu ciljnu skupinu kao obitelj sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u
prirodi, upoznavanja kulture te tradicije i tradicionalne kuhinje.
Za pripremu ovog turističkog proizvoda koristili smo se podacima iz literature, sa
internetskih stranica, članaka i knjiga te sa podacima dobivenim u intervjuima sa
odgovornim osobama iz Zaprešića, Brdovca, Marije Gorice, Dubravice, kao i direktorom
TZ Savsko- sutlanska dolina i brigi.
7.1 Ciljna skupina
Program je prilagođen i pripremljen za obitelj sa djecom između 7 i 10 godina starosti.
Oni dolaze iz urbanog područja. Došli su na destinaciju vlakom i jako su ekološki
osviješteni. Primarni im je motiv da se djeca dobro zabave te dožive nešto što ne bi
mogli kod kuće. Uz to, žele provesti što više vremena zajedno, u prirodi i biti što je više
moguće aktivni. Na putovanju očekuju osjećaj slobode, bezbrižnost te ugodne cijene.
Ne putuju često, no kad se odluče na putovanje, žele da im ono ostane dugo u
pamćenju, pa je zato bitno da odnesu kući poneki suvenir. Putovanje organiziraju 6
mjeseci unaprijed a kao izbor informacija koriste internet. Jako im puno znače dobre
preporuke drugih ljudi i rijetko kad se vraćaju na istu turističku destinaciju.
7.2 Itinerar
Program koji smo pripremili za našu ciljanu skupinu trajat će 3 dana, sa 2 noćenja. Svi
dionici u programu su u neposrednoj blizini tako da nećemo puno vremena potrošiti na
vožnju. Program započinje u petak ujutro u 9:30, a završava u nedjelju u 18:00.
Program je planiran za proljeće. Kada je malo toplije i nema puno kiše pa se program
može izvoditi na svim lokacijama bez poteškoća.
Prvi dan predviđen je za upoznavanje područja te poučne radionice za djecu, uz to naše
goste očekuju brojne degustacije domaćih proizvoda.

U tabeli 20 nalazi se itinerar za prvi dan putovanja.

68

Tabela 20: Itinerar 1. dan
Dan 1.
Program
09:30
Dolazak u grad Zaprešić – upoznavanje vodiča.
09:45
Šetnja uz jezero Zajarki.
10:55
Posjet dvorcu Lužnica, obilazak plus degustacija.
12:30
Posjet sirani Furnkranz – degustacija sira te degustacija vina iz
OPG-a Horvat, a za djecu sok.
13:30
Muzej Brdovec – razgled + radionica za djecu.
15:30
Obilazak Marije Gorice – kapelica, crkva i škola.
16:30
Izletište Ladanjski raj – večera.
19:15
Smještanje u Trajbar Team, slobodno vrijeme i noćenje.

Drugi dan bit će većinom proveden u prirodi i na svježem zraku. Uključivat će jahanje,
igru u parku te igranje golfa, šetnju šumom i sve to popraćeno dobrom hranom. U
tabeli 21 nalazi se itinerar za drugi dan putovanja.
Tabela 21: Itinerar 2. dan
Dan 2.
Program
08:00
Trajbar Team – doručak.
10:00
Trajbar Team – jahanje.
12:00
Razgled Jelačićevog kompleksa – Novi dvori.
13:00
Golf tereni Zaprešić – ručak; slobodno vrijeme za igranje golfa ili
igru u parku te masaža za roditelje
16:30
Vožnja do općine Dubravica.
17:00
Šetnja kroz šumu te obilazak Creta.
18:15
Obilazak rodne kuće Pavla Štoosa te njegova kipa.
19:00
Večera u restoranu Stara Preša.
20:15
Smještaj u Kući za odmor Feel good s noćenjem.

U tabeli 22 nalazi se itinerar za 3. dan, taj će dan biti proveden vrlo aktivno. Ponajprije
kupanjem u bazenu, a kasnije i vožnjom bicikala. Uz to, dan započinje doručkom sa
lokalnih OPG-ova i proizvođača te završava sa poklonom koji će sadržavati samo
domaće  proizvode također sa lokalnih OPG-ova i od lokalnih proizvođača.
Tabela 22: Itinerar 3. dan
Dan 3.
Program
08:00
Doručak proizvoda s lokalnih OPG-a.
9:00
Slobodno vrijeme za uživanje kraj bazena te kupanje u istom.
13:30
Ručak u Restoranu Jezera.
15:30
Vožnja biciklima kroz kružnu obiteljsku biciklističku stazu.
18:00
Pozdrav od strane vodiča te maleni znak pažnje kao sjećanja na
putovanje.

69

7.3 Nacrt putovanja
Prvi dan započinje na kolodvoru u Zaprešiću zatim je planiran odlazak na obližnje
jezero Zajarki, u Dvorac Lužnicu, Muzej Brdovec, obilazak Marije Gorice, Izletište
Ladanjski raj te za kraj Trajbar Team gdje je planirano noćenje. Ukupan put iznosi 25,4
km što će trajati 38 minuta. Svaki pružatelj usluge ima vlastito parkiralište na kojem se
može ostaviti automobil.
Nacrt putovanja 1. dana nalazi se na slici 13.
Slika 13: Nacrt putovanja 1. dan

Izvor: Google karte, 2020
Drugi dan započinje u Trajbar Teamu, potom se odlazi U nove Dvore Jelačićeve i na
Golf terene, potom slijedi vožnja do općine Dubravice, nakon obilaska Dubravice
vožnja do Stare preše te od tamo do Kuće za odmor Feel good. Ukupan prijeđeni put
iznosi 30,4 km što traje ukupno 49 minuta. Što se tiče parkirališta, jedino u Dubravici,
prije šume, ne postoji označeno parkiralište pa će tako auto morati ostati parkiran uz
cestu. Doduše, to nije prometna cesta i jedino njome prolaze oni koji idu u šumu pa
automobil neće nikome smetati.
Nacrt putovanja 2. dana nalazi se na slici 14.

70

Slika 14: Nacrt putovanja 2. dan

Izvor: Google karte, 2020
Treći dan kreće iz kuće za odmor. To je posljednji dan i jako malo vremena je
predviđeno za vožnju automobilom. Iz kuće za odmor vozit ćemo se do Restorana
Jezera te kasnije do Brdovca gdje goste čekaju bicikli te vožnja po kratkoj ruti kroz
Brdovec do dvorca Lužnice gdje je kraj programa. Automobilom će se ukupno preći 22
km što će trajati 30 minuta.
Nacrt putovanja 3. dana nalazi se na slici 15.
Slika 15: Nacrt putovanja 3. dan

Izvor: Google karte, 2020

71

7.4 Detaljan opis putovanja
Program je planiran za kasnije proljeće kada je vani toplije i nema puno kiše. Iz razloga
što se velik dio programa izvodi u prirodi i na otvorenome, a program uključuje i
kupanje u bazenu. Program bi započeo u petak u 09:30, a završio u nedjelju u 18:00.
1. dan
U 09:30 dolazak turista vlakom na kolodvor u Zaprešiću. Tamo se nalaze sa lokalnim
licenciranim vodičem koji je ujedno i vozač. On ih ukratko upoznaje s planom i
programom za 1. dan, daje im letak sa QR kodom te sjedaju u automobil na
alternativan pogon kojim će se voziti na tom putovanju.
U 9:45 planiran je dolazak na jezero Zajarki (prilog 6, slika 1). Tamo će provesti sat
vremena uživajući u prirodi te laganoj šetnji uz jezero. Za vrijeme šetnje, vodič će im
ispričati zanimljivu priču o povijesti jezera i njegovoj važnosti za stanovništvo.
Potom slijedi kratka vožnja, od 10 minuta, do dvorca Lužnica (prilog 6, slika 2). U
dvorcu će ih dočekati časne sestre u čijem je dvorac vlasništvu. Provest će ih kroz
dvorac, prekrasno uređeni vrt, upoznati sa svojim radom i potom će im u vrtu servirati
proizvode koje same proizvode. Točnije biljni čaj za djecu te biljne likere za odrasle,
pripremljene od bilja uzgojenog u Lužničkom vrtu.
Slijedi kratka vožnja, od svega 3 minute, do sirane Furnkranz u Brdovcu (prilog 6, slika
3). Tamo će za goste biti pripremljena degustacija kuhanih sireva različitih okusa (s
lješnjakom, vlascem, sezamom, dimljeni) te vina s OPG- a Horvat. Za djecu će biti
pripremljen sok od istog proizvođača.
Preko puta sirane, nalazi se Muzej Brdovec (prilog 6, slika 4), osnovan prije skoro 50
godina. U njemu se nalaze rijetki primjerci vrijedne materijalne kulture Zaprešićkog
kraja, knjige, slike, skulpture, arheološki pronalasci itd. Nakon kratkog vođenog
razgleda kroz muzej, ravnateljica muzeja će za njih pripremiti radionicu. To je
zamišljeno kao radionica tradicionalnog nakita, točnije ogrlica. Jednu ogrlicu će
izrađivati jedan roditelj i jedno dijete zajedno. Ogrlice će biti izrađene od recikliranog
materijala, točnije metala i plastike. Kasnije će te ogrlice ponijeti kući kao uspomenu.
Po završetku radionice, ponovno vožnja od 10 minuta do Marije Gorice. Vodič će ih
provesti kroz centar Marije Gorice, gdje će vidjeti prekrasnu baroknu crkvu(prilog 6,
slika 5), Pučku školu i rodnu kuću Ante Kovačića. Ante Kovačić napisao je brojna
književna djela, pa će tako vodič pročitati jednu njegovu pjesmu, a roditelji će pomoći
djeci napisati pjesmu baš po uzoru na tu pjesmu.
Nakon cjelodnevnog razgledavanja i putovanja, gosti će sigurno ogladnjeti pa bi bilo
vrijeme za večeru u izletištu Ladanjski raj (prilog 6, slika 6). Smješteno na malenom
brežuljku, izletište pruža prekrasan pogled na livade i šumarke Marije gorice. Za naše
će goste biti pripremljen menu u 3 slijeda. Najprije goveđa juha, zatim mesna plata s
krumpirom i salatom i zagorski štrukli za desert. Piće je uključeno u cijenu. U pauzama
između jela, gosti će moći sjesti u dvorište restorana gdje se nalazi prekrasno uređen
vrt te maleno igralište za djecu.

72

Za kraj dan, dolazak i smještaj u Trajbar Team Zaprešić (prilog 6, slika 7). Slobodno
vrijeme i noćenje.
2. Dan
Drugi dan započinje doručkom u Trajbar Team-u. Doručak će biti serviran kao švedski
stol gdje će biti posluženi domaći proizvodi lokalnih proizvođača. Potom naši gosti
odlaze do štale s konjima, gdje imaju pola sata jahanja (prilog 6, slika 8). Djeca će jahati
ponija, a odrasli odraslog konja. Moći će uz to i hraniti konje, češljati ih te gledati njihov
trening.
Kasnije, odlaze nekoliko metara dalje, u Jelačićev kompleks – Nove dvore (prilog 6, slika
9).
Šećući kroz netaknutu prirodu, razgledavaju dvorac, kapelu sv. Josipa, grobnicu obitelji
Jelačić, perivoj i voćnjak, dok ih vodič upoznaje za povijesnom pričom bana Jelačića.
Šećući, dolaze do Golf terena. Najprije je vrijeme za ručak (prilog 6, slika 10) - predjelo:
plata s narescima te glavno jelo: purica s mlincima i salata. Piće je također uključeno u
cijenu. Zatim imaju mogućnost igranja golfa. Uz to, pokraj terena je uređen park za igru
u kojem se djeca mogu zabavljati dok njihovi roditelji igraju golf (prilog 6, slika 11), na
njih će za to vrijeme paziti animator, koji je zaposlen na Golf terenima te će ih kratko
podučavati igranje golfa. Nakon što roditelji završe s igranjem golfa, čekaju ih maseri
koji će im raditi aromaterapiju, odnosno masažu kojoj se koriste aromatična ulja.
Polako kreću prema općini Dubravici. Putovanje traje otprilike pola sata. Auto
ostavljaju na ulazu u šumu te pješke nastavljaju prema Cretu (prilog 6, slika 12). Kratak
razgled biljke mesožderke uz objašnjene vodiča kako je Cret uopće nastao. Vozeći se
kroz Dubravicu, staju kod rodne kuće Pavla Štoosa te kasnije kod njegova kipa (prilog 6,
slika 13). Cijelim putem vodič ih upoznaje sa poviješću Dubravice.
Slijedi vožnja do Stare Preše (prilog 6, slika 14) gdje će večerati. Menu u tri slijeda –
predjelo: juha od hrena sa špekom, glavno jelo: svinjski lungić punjen svježim sirom i
šunkom s krumpirom i sezonskom salatom, desert: pohane jabuke. Piće je uključeno u
cijenu. Najmlađi gosti mogu uživati na dječjem igralištu ili hraniti magarca Veseljka,
patkice i guske.
Nakon večere, smještaj u kući za odmor Feel good u Mariji Gorici (prilog 6, slika 15).
Kuća Feel good s bazenom nalazi se na rubu šume te pruža potpuni mir i tišinu, te
uživanje u prirodi. Na velikoj livadi nalaze se dva manja gola i lopta pa se djeca tamo
mogu igrati. Postoji također mogućnost ponovnog dolaska masera za roditelje, ako im
se sviđala popodnevna aromaterapija, mogu zatražiti, uz nadoplatu, neki drugi tretman
kao što je  na primjer masaža vulkanskim kamenjem.
3. dan
Gostima će biti dostavljen doručak sastavljen od domaćih lokalnih proizvoda: OPG
Mažar – povrće, Pekara Dubravica – peciva, Pčelarstvo Modran – med, OPG Baršić –
svježi sir te Vugrinec d.o.o – suhomesnati proizvodi. Gostima će biti na volju slobodno
jutro za odmor i kupanje u bazenu.

73

Vodič dolazi po goste u 12:30 te ih vozi u Restoran Jezera na ručak. Ručak se sastoji od
predjela: namaz od pastrve, glavnog jela: pastrva sa žara + kuhani krumpir i grah salata
(prilog 6, slika 16), te desert: lava cake sa sladoledom. Piće je uključeno u cijenu, a
pokraj restorana nalazi se maleno jezero u kojem plivaju ribe pa je to svakako atrakcija
za djecu, a roditelji su svjesni kako je njihova riba svježa.
Nakon tako obilnog ručka, valja potrošiti kalorije. Ponovni dolazak u Brdovec gdje ih
čekaju električni bicikli u vlasništvu Turističke zajednice Savsko – sutlanska dolina i
brigi. Kroz Brdovec prolazi lagana kružna biciklistička staza, idealna za obitelji. Dok se
budu vozili, vodič će ih ujedno upoznati sa još ponekim zanimljivostima kraja koje do
sada još nisu čuli.
Polako dolazimo do kraja programa. Vodič će im uručiti poklon sljedećeg sadržaja: OPG
Filipčić -  sok od aronije, Pčelarstvo Modran – med, OPG Mario Pušić – vino, OPG Baršić
– dimljeni sir i suvenir iz TIC Zaprešić u obliku bana Josipa Jelačića (prilog 6, slika 17)
sve to u papirnatoj vrećici s logotipom TZ Savsko-sutlanska dolina i brigi te TZ  Zaprešić.
Promocijski letak programa možete vidjeti u prilogu 6, slika 18.
7.5 Pružatelji usluga
U tabeli 23 prikazani su svi pružatelji usluga iz programa te njihovi kontakti.
Tabela 23 Popis i kontakti pružatelja usluga
Aktivnost
Pružatelj usluge
Kontakt
Vođenje i prijevoz te
vrećice za poklon:
TZ Zaprešić
Ul. Kardinala Alojzija Stepinca
22, 10290, Zaprešić, Telefon:
01 3310 309
Vođenje i prijevoz,
najam
bicikala
te
vrećice za poklon:
TZ Savsko – sutlanska dolina
i brigi
Ul. Ilije Gregorića 13, 10291,
Prigorje Brdovečko, Telefon:
01 3398 747
Razgled
i
degustacija:
Dvorac Lužnica

Lužnička ul. 8, 10290, Lužnica,
Telefon: 01 3350 944
Degustacija sira:
Sirana Furnkranz
Ilije
Gregorića
14,
10291
Prigorje Brdovečko, Telefon:
01 3311-866
Degustacija vina i
soka:
OPG Horvat
Kumrovečka
cesta
234,
Bobovec Rozganski 10293
Razgled i radionica:
Muzej Brdovec
Ilije Gregorića 13, Brdovec
10291,
Prigorje
Brdovečko,
Telefon: 01 3310288, E-mail:
info.muzej@brdovec.hr
Noćenje, doručak i
jahanje:
Trajbar Team
Ul. bana Josipa Jelačića 199,
10290, Zaprešić,
Telefon: 01 3310 838
Igranje
golfa
/
animator / ručak:
Golf tereni

Aleja Đure Jelačića bb, 10290,
Zaprešić, Telefon: 091 330
0815

74

Aktivnost
Pružatelj usluge
Kontakt
Večera:
Ladanjski raj
Rajski put 3, 10299, Hrastina
Telefon: 01 3395 806
Masaža
Delta vita
Adresa: Ul. Matije Gupca 25,
10290, Zaprešić
Telefon: 01 5560 111
Večera:
Restoran Stara Preša
Ul. Ivana Turka 50, 10292,
Šenkovec, Telefon: 01 3391
129
Noćenje:
Kuća za odmor Feel Good
Ul.
Sofije
Jelačić,
10299,
Trstenik Pušćanski,
Telefon: 092 193 3827
Doručak
proizvoda
sa lokalnih OPG- a:

OPG Mažar – povrće
Orehovec 4, 10290 Zaprešić,
Telefon: 097 616 1680
Pekara Dubravica – peciva
Telefon: 01/3340-480, E-mail:
info@pekara-dubravica.hr
Pčelarstvo Modran – med
Lozančićeva
31,
10291
Brdovec,
Telefon: 098 175 8733
OPG Baršić – svježi sir
Ul. Pavla Štoosa 57, 10293,
Dubravica,
Telefon: 01 3399 022
Vugrinec
d.o.o
–
suhomesnati proizvodi
Ul. Ljudevita Gaja 16, 10290,
Zaprešić, Telefon: 01 3353 938
Ručak:
Restoran Jezera
Stubička
ul.
174,
10290,
Jablanovec,
Telefon: 01 33 58 051
Poklon s OPG-a:
OPG Filipčić -  sok od aronije Telefon: 091 335 8577, E-mail:
opg.filipcic@gmail.com
OPG Mario Pušić – vino
Telefon: 098 567 88 74
TIC Zaprešić – suvenir
Aleja Đure Jelačića 8, 10290
Zaprešić,
Telefon: 0993758861,
E-mail: tic@visitzapresic.hr
7.6 Oblikovanje cijene proizvoda
Cijenu integriranog turističkog proizvoda dobit ćemo tako što ćemo izračunati najprije
fiksne troškove koji se odnose za cijelu skupinu zajedno, potom ćemo izračunati
varijabilne troškove za svaku osobu posebno, slijedi izračun troškovne vrijednosti skup
za cijelu obitelj koju ćemo izračunati tako da ćemo zbrojiti fiksne troškove sa
varijabilnima koje ćemo pomnožiti sa brojem osoba, točnije 4, odnosno 5 ako
računamo i trošak za vodiča. Na kraju ćemo dobiti nabavnu cijenu za cijelu obitelj, na
to ćemo dodati maržu, odnosno našu proviziju za organizaciju i vođenje integriranog
turističkog proizvoda od 13 % te PDV od 25 %.  Kod nekih je ponuđača cijena za djecu u
startu manja i takvu ćemo cijenu računati pri zbrajanju troškova tako da na kraju

75

nećemo ništa umanjivati ukupnu cijenu putovanja zbog djece jer je popust već
uračunat kod troškova. U tabeli 24 nalazi se izračun cijene proizvoda.
Tabela 24: Računanje ukupne cijene proizvoda
Aktivnost - vrsta troška
Fiksni
trošak
Varijabilni trošak
(za 1 osobu)
Vrijednost
za cijelu
obitelj
Nabavna
cijena za
1 osobu
Vođenje i prijevoz
2.000 kn

2.000 kn
500 kn
Razgled – Dvorac
Lužnica

25 kn odrasli
20 kn djeca
90 kn
22,50 kn
Degustacija – Dvorac
Lužnica

30 kn odrasli
20 kn djeca
100 kn
25kn
Degustacija sira –
Sirana Furnkranz

30 kn
120kn
30 kn
Degustacija vina ili soka
– OPG Horvat

20 kn
80kn
20 kn
Večera – Ladanjski Raj

120 kn odrasli
80 kn djeca
500 kn
100 kn
Noćenje i doručak –
Trajbar Team

360 kn
1.440 kn
360 kn
Jahanje – Trajbar Team

50 kn
200 kn
50 kn
Igranje golfa + masaža
+ animator za djecu –
Golf tereni
480 kn

480 kn
120 kn
Ručak – Golf tereni

200 kn odrasli
100 kn djeca
600 kn
150 kn
Večera – Stara Preša

120 kn
480 kn
120 kn
Noćenje – Kuća za
odmor Feel Good
500 kn

500 kn
125 kn
Doručak proizvoda sa
lokalnih OPG- a;
44 kn

44 kn
11 kn
Najam bicikla

50 kn
200 kn
50 kn
Ručak – Restoran
Jezera

150 odrasli
 100 kn djeca
500 kn
125 kn
Poklon s OPG-a
186 kn

186 kn
46,50 kn
Ukupno

7.420 kn
1.855 kn
13 % provizije

964,60 kn

25 % PDV

241,15 kn

Ukupno

8.625,75 kn

Zaokružena ukupna
cijena putovanja

8.630 kn

Izračunali smo ukupnu cijenu programa koji bismo prodavali po cijeni od 8.630 kn za
cijelu obitelj. Odnosno, cijena programa je 1.170 €. Gosti imaju mogućnost nadoplate
za masažu vulkanskim kamenjem.

76

8 ZAKLJUČAK
Kroz cjelokupan rad došli smo do nekoliko zaključaka. Ponajprije smo definirali ruralni
turizam te uvidjeli kako je on dosta raširen u Hrvatskoj, a postaje još i popularniji u
novije vrijeme. Da bi se zadovoljile potrebe turista kao i lokalnog stanovništva na
ruralnim područjima, potrebno je njegovati održivi turizam. Dakle, potrebno je razvoj
usmjeriti u pravom smjeru. Jedan od načina kako postići održivi razvoj je i integracija
dionika u turizmu kao i formirati kvalitetan marketinški splet za odabranu ciljnu
skupinu. Da bi neka destinacija postala turističkom destinacijom mora biti privlačna
turistima te mora biti cilj njihova putovanja. Područje grada Zaprešića i njegove okolice
može se pohvaliti sa brojnim atrakcijama i najvažnije netaknutom prirodom. Zbog toga
je to područje vrlo privlačno turistima iz urbanog područja. Provodeći istraživanje, došli
smo do zaključka da je idealna ciljna skupina za razvoj turističkog proizvoda za grad
Zaprešić i njegovu okolicu, obitelj sa djecom između 7 i 10 godina.  Toj ciljnoj skupini je
jako bitno da provode što više vremena u prirodi, budu aktivni te učine nešto što kod
kuće ne mogu. Za djecu je bitno da se zabave i nauče nešto novo, dok roditelji žele
provesti što više vremena sa njima, no ipak žele si uzeti vremena samo za sebe, kako u
paru, tako i svatko posebno. Znajući te karakteristike pripremili smo integrirani
turistički proizvod upravo za tu ciljnu skupinu.
Područje grada Zaprešića te općina Brdovec, Marija Gorica i Dubravica, može se
pohvaliti brojnim prirodnim i kulturnim resursima kao i manifestacijama koje njeguju
tradiciju. Uz to, lokalna hrana te prirodni proizvodi svakako su dio turističke ponude
spomenutog područja. Nakon 5 obavljenih intervjua sa osobama koje su zaposlene na
vodećim pozicijama, važnim za razvoj turizma na području grada Zaprešića i njegove
okolice, saznali smo koje su to atrakcije i manifestacije primamljive turistima te gdje još
postoji potencijal za razvoj.Koristili smo produbljeni intervju kaoalatistraživanja.
Produbljeni intervju je tehnika kvalitativnog istraživanja koja predstavlja razgovor
između dvije osobe, sa ciljem dubljih saznanja o ljudskim mislima, osjećajima i
ponašanju. Zaključci dobiveni analizom intervjua su da su najprivlačnije atrakcije i
neiskorišteni potencijal događaji, priroda i kulturna baština s uključenjem lokalnog
stanovništva. Najveći i najvažniji projekt koji je u izradi na odredištu je Ride and Bike,
također se obnavlja i željeznica, koja prolazi kroz cijelo odredište. Veliku važnost
pridaju digitalnim medijima, tj. društvenim mrežama kao glavnom sredstvu promocije i
distribucije. Ciljna skupina trebaju biti obitelji s djecom i treba se posebno usredotočiti
na djecu. Događaji su istaknuti kao najatraktivnije atrakcije odredišta. Općine Brdovec,
Marija Gorica i Dubravica povezane su s manifestacijom tradicionalne berbe, koja
posebno izražava tradiciju i običaje regije. Sugovornici su istaknuli različite načine
razvoja održivog turizma, poput očuvanja prirodnog okoliša, prilagođavanja
trendovima, očuvanja prirodnih i izgrađenih aktivnosti, pametnih suvenira izrađenih od
ekološki prihvatljivih materijala, ekonomičnog sustava odvoza otpada, ulaganja u
komunalnu infrastrukturu, prirodnih rezervata i zadovoljstva lokalnog stanovništva.
Kada bi se ponuditelji spojili, stvorio bi se bolji i kvalitetniji proizvod. Ispitani su također
naglasili kako bi bilo korisno povezati Zaprešić s Brdovcem, Marijom Goricom i
Dubravicom. Na odabranoj destinaciji postoje ukupno 262 smještajna kapaciteta. EU
igra veliku ulogu u financiranju turizma i turističkih projekata u destinaciji, ali država i
Zagrebačka županija pomažu. Osim intervjua, istražili smo literaturu i internetske

77

portale koji govore o ponudi izabranih destinacija te i tamo pridobili važne podatke koji
su nam koristili pri izradi turističkog proizvoda.
Osim istraživanja samog grada Zaprešića, njegove ponude, svih prednosti i
nedostataka, kao i mogućnosti te prijetnji, proučili smo i neke druge turističke
destinacije te tako izdvojili primjere dobre prakse. Tri primjera dobrih integriranih
turističkih proizvoda odgovarajućih za našu ciljnu skupinu urbane obitelji s djecom
između 7 i 10 godina su Rogla – Pohorje, Baranja i Gorski Kotar.
Na samom početku istraživanja, postavili smo si 3 istraživačka pitanja. Do odgovora
smo došli proučavajući literaturu te kroz intervjue. A odgovori sadržavaju komponente
marketinškog miksa koje bi trebalo koristiti kako bismo stvorili uspješni, inovativni,
integrirani turistički proizvod na odabranom području, zatim gdje se kriju najveći
potencijali ruralnog turizma, a kriju se u neiskorištenoj prirodi, zaštićenom području u
općini Dubravici, brojnim mogućnostima za aktivan odmor u prirodi – jahanje, golf,
biciklizam, šetnju, brojnim lokalnim proizvođačima i OPG-ovi koji nude posjetiteljima
domaće proizvode, razvoju održivog turizma te potencijalnoj integraciji TZ Zaprešić te
TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi u vodeću DMO na odabranoj destinaciji. I na kraju
odgovor za koga to svu tu ponudu prilagoditi. Specifična ciljna skupina za ruralna
područja su obitelji s djecom iz urbanog područja. Pa bi tako trebalo prilagoditi
turističku ponudu grada Zaprešića i njegove okolice upravo obitelji s djecom između 7 i
10 godina iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i tradicionalne
kuhinje. Bitno im je da se djeca dobro zabave i dožive nezaboravno iskustvo te rade
stvari koje ne bi kod kuće, a roditelji da se uz to,kad za djecu brine animator, mogu bez
brige opustiti i odmoriti
Dakle, primarni cilj ovog rada bio je oblikovanje integriranog proizvoda za ciljnu
skupinu obitelji s djecom starosti između 7 i 10 godina. Taj bi se proizvod izvodio u
proljeće. Trajao bi 3 dana, odnosno 2 noći, od petka do nedjelje. U program bi bile
uključene sve tri općine i grad Zaprešić. Temeljna tematika programa bio bi aktivan
odmor u prirodi uz lokalnu hranu te poučne radionice za djecu i roditelje zajedno te
također i odvojene aktivnosti. Točnije, igranje golfa i masaža za roditelje dok za djecu
brine stručno osposobljen animator. Ukratko, gosti dolaze na destinaciju vlakom, a po
destinaciji ih vodi lokalni licencirani vodič u automobilu na alternativan pogon.
Posjećuju se prirodne ljepote poput Jezera Zajarki, šume Dubrava i Creta s endemskom
vrstom, kulturna baština kao što su Dvorac Lužnica, Kompleks Jelačićevih novih dvora,
Muzej Brdovec, kapelica, crkva i osnovna škola u Mariji Gorici, rodna kuća Pavla Štoosa
i njegov kip u Dubravici, zatim aktivnosti i radionice u kojima će sudjelovati: šetnja,
jahanje, izrada tradicionalnog nakita, pisanje pjesmice po uzoru na pjesmu Ante
Kovačića, igranje golfa, vožnja bicikla te lokalna gastronomija. Dakle, osim zabave i
brige oko djece, potreban je osposobljeni kadar zadužen za bezbrižan odmor i
opuštanje roditelja. Vrlo je važno da turisti, osim lijepih uspomena, ponesu kući i pokoji
predmet koji će ih prisjetiti na te lijepe uspomene. Zato će gosti moći ponijeti
tradicionalan nakit koji će raditi u muzeju, pjesmicu koju će pisati u Mariji Gorici i
poklon koji će dobiti na kraju putovanja, a sadržavat će proizvode lokalnih proizvođača.
Nakon izračuna ukupne cijene, došli smo do zaključka da bi taj program koštao 8.630
kn za cijelu obitelj. Odnosno, cijena programa je 1.170 €. No, nije bitno koliko nešto
košta, već što sve donosi. Možemo reći da ovaj proizvod pruža našoj ciljnoj skupini

78

nezaboravno, autentično iskustvo u kojem će vidjeti i naučiti nove stvari, međusobno
se zbližiti, upoznati lokalno stanovništvo i njihove običaje te tradiciju, kušati pomalo
drugačiju lokalnu gastronomiju i dobro se zabaviti.
Glavni razlog zbog kojeg smo izabrali grad Zaprešić te samo tri općine, a ne svih 7 koje
spadaju pod šire područje grada, je upravo taj što su se te tri općine odvojile od grada i
stvorile svoju TZ. Kroz kvalitativno istraživanje, često smo čuli kako su se odvojili jer
nisu imali koristi od grada, no ipak teže ka ponovnoj integraciji. Općine Brdovec, Marija
Gorica i Dubravica imaju dobar potencijal za razvoj turizma, ali je taj potencijal ipak
nedovoljno iskorišten i ponuda je nedovoljno razvijena te je neophodno da se spoje sa
Zaprešićem ako žele razviti kvalitetan turistički proizvod. Naravno, Zaprešić je isto tako
ovisan o tri spomenute općine jer nadopunjuju njegovu ponudu sa svojom
jedinstvenom ponudom i tradicijom.
Nakon što smo dobili odgovore na istraživačka pitanja i oblikovali integrirani turistički
proizvod, došli smo do zaključka da bi u budućnosti bilo dobro provesti još jedno
istraživanje na temu kako uspostaviti DMO na odabranom području, kako uz pomoć
DMO-a povezati pružatelje usluga te koje bi sve aktivnosti DMO obavljala na
destinaciji.

79

9 LITERATURA IN VIRI
Babić, M. (2017). Društveno okruženje u funkciji razvoja osigurateljnog sektora u
Republici Hrvatskoj. SorS, 28. Susret osiguravača i reosiguravača Sarajevo.
Bartoluci, M., Hendija, Z. i Petračić, M. (2015). Possibilities of sustainable development
of rural tourism in continental Croatia. Actaturistica, 27(2), 191-219.
Blažević, B. (2007). Turizam u gospodarskom sustavu. Opatija: Fakultet za turistički i
hotelski menadžment.
Bognar, L. (2000). Kvalitativni pristup istraživanju odgojno-obrazovnog procesa. Zbornik
radova Učiteljske akademije u Zagrebu, 2(1), 45-54.
Boranić Živoder, S., Čorak, S., Ivandić, N., Klarić, Z., Krešić, D. i Marušić Z. (2016).
Strategija turističkog razvoja Zagrebačke županije. Zagreb: Turistička zajednica
Zagrebačke
županije.
Dostupno
na
https://www.zagrebacka-
zupanija.hr/media/filer_public/3f/df/3fdfd379-802c-4921-9f6d-
90fedb6767bb/strategija_turistickog_razvoja_zagrebacke_zupanije_do_2025.p
df, 10. 5. 2020.
Borden, N. H. (1964). The concept of the marketing mix. Journal of advertising
research, 4(2), 2-7.
Bradica, M. (2017). Organizacija turističkog aranžmana na primjeru putovanja u
Istanbul. (Završni rad). Veleučilišteu Karlovcu, Fakultet primjenjenih znanosti,
Karlovac.
Bramwell, B. (1994). Rural tourism and sustainable rural tourism. Journal of
Sustainable Tourism, 2(1-2), 1-6.
Brezovec, A. (2015). Smernice za oblikovanje in trženje skupnih turističnih produktov na
podeželju.
Dostupno
na
http://hint-
lab.eu/uploads/DepositData/1/1/7444/docs/HINTLAB_Smernice_slo.pdf, 24. 3.
2020.
Brezovec A. i Nemec Rudež, H. (2009). Marketing v turizmu. Portorož: Fakulteta za
turistične študije – Turistica.
Brkljača-Pucar, M. (2016). Održivi turizam u Republici Hrvatskoj. (Dipomski rad).
Univerzitet Pula, Fakultet ekonomije i turizma "Dr. Mijo Mirković", Pula.
Cerović, Z. (2008). Animacija u turizmu. Opatija: Fakultet za turistički i hotelski
menadžment
CerTour. (2013). Study report on rural tourism customers' needs and expectations in
Bulgaria. Quality Certification System in Agrotourism. Dostupno na

80

http://www.certour.eu/uploads/0/images/large/b941da7525ed0d9763769bf5c
51afd58.pdf, 10. 5. 2020.
Ciriković, E. (2014). Marketing mix in Tourism. Academic Journal of Interdisciplinary
Studies, 3(2), 111.
Clark, G. i Chabrel, M. (2007). Measuring integrated rural tourism. Tourism
Geographies, 9(4), 371-386.
Coathup, D. (1999). Dominant actors in international tourism. International Journal of
Contemporary Hospitality Management, 11(2), 69-72.
Conlin, M. V. i Baum, T. (1995). Island tourism: management principles and practice.
Chichester: John Wiley & Sons.
Ćavar, M. (2019). Izvrsnost destinacije-primjeri dobre prakse. (Diplomski rad).
Univerzitet Pula, Odjel za interdisciplinarne, talijanske i kulturne studije, Pula.
Demonja, D. in Bacac, R. (2012). Agritourism development in Croatia. Studies in
Physical Culture & Tourism, 18(4), 361-370.
Demšar Pečak, N. (2004). Socialni marketing – dejavnik družbenih sprememb.  Socialna
pedagogika,  8(1), 29-64.
Deže, J., Ranogajec, L. i Sudarić, T. (2017). Development of local communities through
the production of regional indigenous products. In Interdisciplinary
Management Research, XIII, 1149.
Dragičević, M. (2006). Neuron network and analytical hierarchy process in the tourist
market segmentation. Ekonomska misao i praksa: časopis Sveučilista u
Dubrovniku, 81-98.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. (2020). Tablica 1.6. Smještajni
kapaciteti, dolasci i noćenja turista, Republika Hrvatska, NKPJS 2012. - 2. razina,
županije, gradovi i općine po mjesecima. Dostupno na https://www.dzs.hr/, 3.
6. 2020.
Eusébio, C., Carneiro, M. J., Kastenholz, E., Figueiredo, E. i da Silva, D. S. (2017). Who is
consuming the countryside? An activity-based segmentation analysis of the
domestic rural tourism market in Portugal. Journal of Hospitality and Tourism
Management, 31, 197-210.
Feifer, M. (1985). GoingPlaces: The Ways of the Tourist from Imperial Rome to the
Present Day. London: Macmillan.
Gaber, B. i Petejan, A. (b. d.) Segmentiranje in določanje ciljnih trgov. Študijsko gradivo.
Univerza v Ljubljani. Ekonomska fakulteta, Ljubljana.

81

Ganjto, T. (2019). Intervju. ''Zaprešićka priča'' bit će temelj modernog upravljanja
destinacijom.
01
Portal.
Dostupno
na
https://01portal.hr/toni-ganjto-
zapresicka-prica-bit-ce-temelj-modernog-upravljanja-destinacijom/, 8. 5. 2020.
Ganjto, T. (2019). Program rada Turističke zajednice grada Zaprešića s financijskim
planom za 2020. Turistička zajednica Zaprešić.
Goi, C. L. (2009). A review of marketing mix: 4Ps or more?. International journal of
marketing studies, 1(1), 2.
Golob, A. (2016). Razvoj turizma na podeželju in povezovanje lokalnega prebivalstva:
magistrska naloga. (Magistrska naloga). Univerza na Primorskem, Fakulteta za
management, Koper.
Gorski
Kotar.
(b.
d.).
Goranska
jezera
i
špilje.
Dostupno
na
http://www.gorskikotar.hr/turizam/planirajte_obilazak/izleti/goranska_jezera_
i_spilje, 15. 4. 2020.
Grad Zaprešić. (b. d.). Dostupno na http://www.zapresic.hr/naslovnica/, 23. 3. 2020.
Grbac, B. i Meler, M. (2007). Marketinško planiranje: preduvjet uspješnog planiranja.
Zagreb: Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, 58.
Hall, C. M. (1998). Historical antecedents of sustainable development and ecotourism:
new labels on old bottles. Sustainable tourism: a geographical perspective. New
York: Longman.
Harris, R., Williams, P. i Griffin, T. (2012). SustainableTourism. New York: Routledge.
Haugland, S. A., Ness, H., Grønseth, B. O. i Aarstad, J. (2011). Development of tourism
destinations: An integrated multilevel perspective. Annals of tourism research,
38(1), 268-290.
Hayes,
A.
(2019).
Supply
Chain
Management
(SCM).
Dostupno
na
https://www.investopedia.com/terms/s/scm.asp, 9. 4. 2020.
Heimer, Ž. (2019). Zagrebačka županija – općine. The FAME. Dostupno na
https://zeljko-heimer-fame.from.hr/hrvat/hr-zg2.html, 2. 6. 2020.
Herman, D. (2014). Održivi razvoj turizma u Republici Hrvatskoj s primjerima iz prakse.
(Završni rad). Međimursko veleučilište u Čakovcu, Management turizma i
sporta, Čakovec.
Hlad, B. i Skoberne P. (2001). Pregled stanja biotske raznovrstnosti in krajinske
pestrosti
v
Sloveniji.
Dostupno
na
http://www.arso.gov.si/narava/poro%C4%8Dila%20in%20publikacije/biotska_r
aznovrstnost0.pdf, 25. 5. 2020.
Iković, S. (2013). Indikatori održivog turizma. (Doktorska disertacija). Sveučilište Jurja
Dobrile u Puli,Pula.

82

Javorović, D. (2019). Posjet Kopačkom Ritu i obilazak vinskog podruma. Dostupno na
https://lokalni.vecernji.hr/zupanije/posjet-kopackom-ritu-i-obilazak-vinskog-
podruma-14192, 26. 5. 2020.
Kaluđerović, N. (2019). Marketinški plan za turističke paket-aranžmane za mlade.
(Diplomski rad). Sveučilište VERN, Zagreb.
Konečnik, M. (2007). Trženje v turizmu. Koper: Društvo za akademske in aplikativne
raziskave.
Kotler, P., Bowen J. T. i Makens J. C. (2010). Marketing u ugostiteljstvu, hotelijerstvu i
turizmu. Zagreb: MATE d.o.o., 338.
Kotler, P. i Roberto, E. L. (1989). Social marketing: Strategies for changing public
behavior. The Free Press.
Kotler, P., Roberto, N. i Lee, N. (2002). Social Marketing: Improving the Quality of Life,
Second Edition. London: SAGE Publications.
Krajnović, A., Čičin-Šain, D. i Predovan, M. (2011). Strateško upravljanje razvojem
ruralnog turizma – problemi i smjernice. Oeconomica jadertina, 1(1), 30-45.
Kvarner.hr.
(b.
d.).
Gorski
Kotar.
Dostupno
na
http://www.kvarner.hr/turizam/otkrijte_kvarner/gorje/Gorski_kotar,
15.
4.
2020.
Lane, B. (1994). What is rural tourism?. Journal of sustainable tourism, 2(1-2), 102-111.
Lane, B., Weston, R., Davies, N. J., Kastenholz, E., Lima, J. i Majewsjki, J. (2013).
Industrial heritage and agri/rural tourism in Europe. Dostupno na
https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2013/495840/I
POL-TRAN_ET(2013)495840_EN.pdf, 30. 8. 2020.
Lešnik Štuhec, T. (2005). Vpliv povezovanja organizacij na konkurenčnost v turizmu.
(Magistrsko delo). Univerza v Mariboru, Ekonomsko - poslovna fakulteta,
Maribor.
Lešnik Štuhec, T. (2011). Oblikovanje in empirično preverjanje sprejemljivosti modela
upravljanja vpliva uporabnikov zavarovanih območij. (Doktorska disertacija).
Univerza v Mariboru, Ekonomsko-poslovna fakulteta, Maribor.
Lešnik Štuhec, T. (2011a). Vizija trajnostnega razvoja zelene ponudbe (narava in
kulturna dediščina) turističnega (projektnega) območja Pohorje 2030. Maribor:
ProVITALd.o.o.
Lešnik Štuhec, T. (2013). Mreženje deležnikov za razvoj in trženje destinacijskih
turističnih produktov. Ljubljana: MGRT.
Lešnik Štuhec, T. (2018). Trajnostni razvoj. Študijsko gradivo. Univerza v Mariboru,
Fakulteta za turizem, Maribor.

83

Lešnik Štuhec, T. (2019). Vloga Destinacijske management organizacije - DMO (P2).
Študijsko gradivo. Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem.  Dostupno na
https://estudij.um.si/pluginfile.php/505602/mod_resource/content/2/DMVS%
20P2.pdf, 25. 5. 2020.
Logožar, K. (2004). Poslovna logistika: Elementi in podsistemi. Ljubljana: GV
Izobraževanje (Zbirka Priročniki).
Magaš, D. (2000). Razvoj hrvatskog turizma. Koncepcija dugoročnog razvoja. Adamić.
Rijeka, 55-99.
Manoilov, M. (2010). Osnove metodologije in statistike. Nova Gorica: Zavod
Novoznanje.
Marković, A. (2015). Ekonomija doživljaja i konkurentnost hrvatskog turizma. (Završni
rad). Univerzitet Pula, Fakultet ekonomije i turizma "Dr. Mijo Mirković", Pula.
Mihalič, T. (2006). Trajnostni Turizem: ekonomski vidiki. Ljubljana: Ekonomska
fakulteta.
Molera, L. i Albaladejo, I. P. (2007). Profiling segments of tourists in rural areas of
South-Eastern Spain. Tourism management, 28(3), 757-767.
Morrison, M. A. (2010). Hospitality and travel marketing (4th International ed.). Clifton
Park, New York: Delmar, Cengage Learning.
Morrison, M. A. (2019). Marketing and Managing Tourism Destinations. London and
New York: Routledge.
Nemec Rudež, H. i Zabukovec Baruca, P. (2011). Trženje turističnih destinacij. Koper:
Univerzitetna založba Annales.
Next step. (b. d.). Znate li što je pojam destinacijski management (DMC)?. Dostupno na
http://nextstep.hr/vijest/8/znate-li-sto-je-pojam-destinacijski-menadzment-
dmc-i-mi-ga-radimo, 8. 4. 2020.
Ninamedia.
(b.
d.).
Produbljeni
intervju.
Dostupno
na
https://www.ninamedia.rs/rs/istra%C5%BEivanje/usluge/kvalitativne-
metode/produbljeni-intervju/, 21. 8. 2020.
OECD. (1994). Tourism strategies and rural development. Tourism Policy and
International Tourism. Paris: Organization for Economic Co-operation and
develment. Dostupno na https://www.oecd.org/cfe/tourism/2755218.pdf, 10.
5. 2020.
Općina Brdovec. (b. d.). Dostupno na http://www.brdovec.hr/, 23. 3. 2020.
Općina Dubravica. (b. d.). Dostupno na http://www.zapresic.hr/naslovnica/, 23. 3.
2020.

84

Općina Dubravica. (2014). Strateški program gospodarskog razvoja općine Dubravica.
Dostupno
na
http://www.dubravica.hr/dokumenti/strategija-2014-
2020/spgr_dubravica.pdf, 30. 8. 2020.
Općina Marija Gorica. (b. d.). Dostupno na http://www.marija-gorica.hr/index.php/hr/,
23. 3. 2020.
Općina Marija Gorica. (2014). Strateški plan gospodarskog razvoja općine Marija
Gorica. Dostupno na http://marija-gorica.hr/images/dokumenti/dokumenti-
opcine/strateski_plan_2014_2020.pdf, 30. 8. 2020.
Paliaga,
M.
(2011).
Upravljanje
proizvodima.
Dostupno
na
http://markopaliaga.com/userfiles/file/Microsoft%20PowerPoint%20-
%20009.pdf, 3. 7. 2020.
Park, D. B. i Yoon, Y. S. (2009). Segmentation by motivation in rural tourism: A Korean
case study. Tourism management, 30(1), 99-108.
Patton, M. Q. (1990.) Qualitative Evaluation and Research Methods. Newbury Park,
London, New Delhi: SAGE Publications.
Peceny, U., Mokorel, S. i Ilijaš, T. (2019). Turizem 4.0: Izzivi in priložnosti za lokalno
skupnost. Uporabna Informatika, 27(2). Dostupno na https://uporabna-
informatika.si/index.php/ui/article/view/48, 5. 8. 2020.
Pesonen, J., Komppula, R., Kronenberg, C. i Peters, M. (2011). Understanding the
relationship between push and pull motivations in rural tourism.
TourismReview, 66(3), 32-49.
Pohorje tours. (b. d.). Razišči, občuti, užij destinacijo Rogla – Pohorje. Dostupno
nahttp://pohorje-turizem.com/turizem/destinacija-rogla-pohorje/razisci-
obcuti-uzij-destinacijo-rogla-pohorje-2, 15. 4. 2020.
Pokorny, J. (2017). Trženje inovativnih, z naravo povezanih, turističnih produktov:
segmentacija, poudarjene prednosti in kanali komuniciranja izbranih primerov.
(Diplomsko delo). Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem, Maribor.
Pomering, A., Noble, G. i Johnson, L. W. (2011). Conceptualising a contemporary
marketing mix for sustainable tourism. Journal of Sustainable Tourism, 19(8),
953-969.
Povijest.hr. (b. d.). Pavao Štoos – jedan od prvih hrvatskih preporoditelja (1806.).
Dostupno na https://povijest.hr/nadanasnjidan/pavao-stoos-jedan-od-prvih-
hrvatskih-preporoditelja-1806/, 2. 6. 2020.
Prelec, A., Coner, M. i Bukovinski, D. (2013). Statut Općine Brdovec. Glasnik Općine
Brdovec, br. 3.
Rafiq, M. i Ahmed, P. K. (1995). Using the 7Ps as a generic marketing mix. Marketing
intelligence & planning. 13(9). 4-15.

85

Ravnić, S. (2019). Turistički proizvod i inovacije. (Diplomski rad). Univezitet Pula,
Fakultet ekonomije i turizma "Dr. Mijo Mirković", Pula. Dostupno na
https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:361239, 28. 2. 2020.
Regionalna razvojna agencija Zagrebačke županije d.o.o. i Grad Zaprešić. (2015).
Strategija
razvoja
grada
Zaprešića.
Dostupno
na
http://www.zapresic.hr/userfiles/files/sluzbene_novine/2016/Sluzbene%20nov
ine%20Grada%20Zapresica%20%20br2_16.pdf, 3. 3. 2020.
Ritchie, J. B., i Crouch, G. I. (2003). The competitive destination: A sustainable tourism
perspective. Cambridge: Cabi.
Rogla.eu.
(b.
d.).
Pot
med
krošnjami
Pohorje.
Dostupno
na
https://www.rogla.eu/hr/sto-ciniti/3283, 12. 7. 2020.
Rogla - Pohorje. (b. d.). O destinaciji. Dostupno na https://www.rogla-pohorje.si/sl/o-
destinaciji/, 9. 4. 2020.
Ružić, D., Biloš, A. i Turkalj, D. (2009). e-Marketing. Osijek: Economic Faculty Osijek. 66-
67.
Saarinen, J. (2001). The transformation of a tourist destination – theory and case
studies on the production of local geographies in tourism in Finnish Lapland.
Oulu: Nordia Geographical Publications, 33.
Sam, A. (2017). The Effects of Marketing Mix (4P) on Companies' Profatibility: A Case
Study of Automotive Industry in France. Journal of Research In Marketing, 8,
636-640.
Sentić, D. (2018). Internet kao kanal distribucije posrednika u turizmu-prednosti i
nedostaci. (Završni rad). Univerzitet u Dubrovniku, Odjel ekonomije i poslovne
ekonomije, Dubrovnik.
Smith, S. L. (1994). The tourism product. Annals of tourism research, 21(3), 582-595.
Softić, L. (b. d.). Efektivan marketing miks 7P. Dostupno na http://savjetnik.ba/wp-
content/uploads/2016/11/Efektivan-marketing-miks-7P.pdf, 30. 8. 2020.
STO, Valicon. (2016). Persone ciljnih skupin slovenskega turizma. (Poročilo projekta.)
Dostupno
na
https://www.slovenia.info/uploads/dokumenti/raziskave/sto157_persone_ciljn
ih_skupin_slo_turizma.pdf, 17. 4. 2020.
Studienkreis fuer Tourismus. (1987). Tourismus und Umwelt. Starnberg: Deutsche
Nationalbibliothek.
Stylidis, D., Terzidou, M. i Terzidis, K. (2007). Island tourism and its socioeconomic
impacts. Surrey: University of Surrey.

86

Škorić, D. (2017). Obilježja distribucije s aspekta poduzeća. (Završni rad). Univerzitet u
Puli, Fakultet ekonomije i turizmaa ''Dr. Mijo Mirković'', Pula.
Šobat, J. (2012). Eko-turizam u Republici Hrvatskoj. Slavonski Brod. Dostupno
nahttp://croatia.rec.org/wpcontent/uploads/2012/07/3_Jelena-Šobat_EKO-
TURIZAM-U-RH_optimized.pdf, 25. 5. 2020.
Štetić, S. (2012). Specific Features of Rural Tourism Destinations Management.
Dostupno
na
https://www.researchgate.net/profile/Sneana_Stetic/publication/280051664_
Specific_Features_of_Rural_Tourism_Destinations_Management/links/55de04f
408ae79830bb58324.pdf, 8. 4. 2020.
Televizija zapad. (b. d.). Želite li biti član kulturnog vijeća grada Zaprešića? Dostupno na
http://zapad.tv/vijesti/zelite-li-biti-clan-kulturnog-vijeca-grada-zapresica/208,
1. 6. 2020.
Tkalčič, M. (2002). Geografski prostor in turistična politika. Dela - Oddelek za geografijo
Filozofske fakultete v Ljubljani.
Tonković Bušljeta, A. (2017). Koncept održivog ruralnog turizma: primjeri dobre prakse
u
lici.
Dostupno
na
https://www.researchgate.net/profile/Ivan_Brlic/publication/327623046_Histo
rical_overview_of_the_protection_and_beautification_of_the_natural_and_cul
tural_environment_in_Lika_1746_-
_1942/links/5c347e84299bf12be3b6a3ce/Historical-overview-of-the-
protection-and-beautification-of-the-natural-and-cultural-environment-in-Lika-
1746-1942.pdf#page=147, 24. 3. 2020.
Tourism Notes. (b. d.). Rural tourism. Dostupno na https://tourismnotes.com/rural-
tourism/, 27. 2. 2020.
Trček, U. (2015). Trajnostni razvoj kot priložnost revitalizacije naselij v občini Bovec:
zaključno delo. (Zaključno delo). Univerza na Primorskem, Fakulteta za
humanistične študije, Koper.
Turtureanu, A. G. (2005). Tourism products: Characteristics and forms. Acta
Universitatis Danubius. Economica, 1(1), 141-157.
Turistička zajednica Baranje. (b. d.). O Baranji. Dostupno na http://tzbaranje.hr/o-
baranji/, 9. 4. 2020.
Turistička zajednica Osječko – Baranjske županije. (b. d.). Otkrijte Baranju. Dostupno na
https://visitslavoniabaranja.com/wp-
content/uploads/2019/09/TZOBZ_HeadOnEast_0925_DodatniProgram_Baranja
.pdf, 15. 4. 2020.
Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi. (b. d.). Općina Dubravica.
Dostupno na http://www.tzssdib.hr/hr/info/dubravica/, 2. 6. 2020.

87

Turistička
zajednica
Zaprešić.
(b.
d.).
Urbana
jezgra.
Dostupno
na
https://www.visitzapresic.hr/upoznaj-zapresic/urbana-jezgra-grada-zapresica/,
2. 6. 2020.
UNWTO. (1996). What Tourism Managers Need to Know: A Practical Guide to the
Development and Use of Indicators of Sustainable Tourism. Madrid: World
Tourism Organization Pubns.
UNWTO. (2002). Destination Management – Conceptual Framework. Madrid: UNWTO
publications.
UNWTO. (2007). Practical Guide to TDM. Madrid: UNWTO publications.
UNWTO.
(2014).
Glossary
of
tourism
terms.
Dostupno
na
http://statistics.unwto.org/sites/all/files/docpdf/glossaryterms.pdf,
23.
3.
2020.
Uran, M. i Juvan, E. (2009). Strateški management v turizmu. Koper: Društvo za
akademske in aplikativne raziskave Koper.
Van
Vliet,
V.
(2011).
Service
Marketing
mix
(7
P's).
Dostupno
na
https://www.toolshero.com/marketing/service-marketing-mix-7ps/,
23.
3.
2020.
Veleučilište Baltazar Zaprešić. (2015). Strategija kulturnog razvoja Zagrebačke županije
2016-2026.
Dostupno
na
https://www.zagrebacka-
zupanija.hr/media/filer_public/ab/01/ab01dbff-5662-4c7f-8ff1-
cc905634f081/kultura697_final1.pdf, 30. 8. 2020.
Vlada Republike Hrvatske. (2016). Prijedlog strategije razvoja turizma Republike
Hrvatske
do
2020.
godine.
Zagreb.
28−29.
Dostupno
na
http://www.mint.hr/UserDocsImages/Strategija-turizam-2020-editfinal.pdf, 25.
5. 2020.
Vlada Republike Hrvatske. (2019). Akcijski plan promoviranja i jačanja kratkih lanaca u
opskrbi hranom ustanova iz javnogsektora za razdoblje 2019. i 2020. godine.
Dostupno
na
https://vlada.gov.hr/UserDocsImages//2016/Sjednice/2019/O%C5%BEujak/148
%20sjednica%20VRH//148%20-%2010.pdf, 9. 4. 2020.
Vučemilović, V. i Blažević, Z. (2016). Marketing usluga. Autorizirana predavanja s
primjerima iz prakse. Visoka škola za menadžment u turizmu i informatici,
Virovitica.
Wearing, S., Archer, D. i Beeton, S. (2007). The sustainable marketing od tourism in
protected areas: moving forward. Queensland: CRS for Sustainable Tourism Pty
Ltd.

88

Wedel, M. i Kamakura, W. A. (2012). Market segmentation: Conceptual and
methodological foundations. Springer Science & Business Media, 8, 34-41.
Weinreich, K. N. (1999). Hands-on Social Marketing: a Step by Step Guide. New York:
Sage publications.
 Yasong, W. i Roberte, E. P. (2008). Residents’ attitudes toward tourism and perceived
personal benefits in a rural community. Journal of Travel Research, 47(1), 84-
93.
Zavičić, Ž. (2011). Osnove marketinga. Zagreb: Visoka poslovna škola Zagreb.
Zavod za prostorno uređenje Zagrebačke županije. (2017). Izvješće o stanju u prostoru
Zagrebačke županije 2013. – 2016. godine. Glasnik Zagrebačke županije, 5/17,
23.
Zeithaml, V. A., Bitner, M. J. i Gremler, D. D. (1996). Services Marketing. New York:
McGraw Hill.
ZG
portal.
(b.
d.).
Zaprešić.
Dostupno
na
https://www.zgportal.com/o-
zagrebu/zagrebacka-zupanija/zapresic/,
3.
3.
2020.
1

10 PRILOZI

Prilog 1 Intervju sa načelnikom općine Dubravica Marinom Štritofom ........................2
Prilog 2 Intervju sa načelnicom općine Marija Gorica Maricom Jančić .........................5
Prilog 3 Intervju sa pročelnicom općine Brdovec Majom Coner ...................................9
Prilog 4 Intervju sa gradonačelnikom grada Zaprešića Željkom Turkom
.....................12
Prilog 5 Intervju sa direktorom turističke zajednice Savko – sutlanske doline i brigi
Vladimirom Šinkom ....................................................................................................16
Prilog 6 Fotografije atrakcija uključenih u program ....................................................19

2

Prilog 1 Intervju sa načelnikom općine Dubravica Marinom Štritofom
(21. 7. 2020)
Poštovani, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog
programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru. Pišem završni rad
na temu Analiza razvoja ruralnog turizma na primjeru grada Zaprešića i njegove
okolice. Svrha istraživanja u mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na
području grada Zaprešića i njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod.
Kada kažem njegove okolice, mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje
ću detaljnije analizirati. Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i
poznavanjem spomenutih područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te
da biste mi mogli pružiti potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma
na istraživanom području.
1. Koliko ste zadovoljni sa razvojem turizma u općini Dubravica u proteklih
nekoliko godina? Da li se iskorištavaju neiskorišteni turistički potencijali?
Od kako sam ja načelnik, sad će biti peta godina, trudio sam se postići razvoj
općine na svim područjima, pa tako i turizmu. Smatram da turizam nisu samo
znamenitosti i manifestacije, već je jako bitno najprije razviti kvalitetnu
infrastrukturu i gospodarstvo pa se tek onda može očekivati razvoj turizma. Po
tom smo pitanju započeli, a veliku većinu već i završili, brojne projekte kao što
je izgradnja novih cesta, nove rasvjete, zgrada ambulante i ljekarne. Da ne
nabrajam sve. Što se tiče turizma, uredili smo i označili vinsku cestu u Pologima,
izgradili novu platformu i postavili table u Cretu, prije 3 godine, započela je s
radom prva kuća za odmor na našem području, trenutno su u izradi konjičke i
biciklističke staze uz rijeku Sutlu, a svakako uz to postoji još neiskorištenih
turističkih potencijala, no koliko nam sredstva i vrijeme dozvoljavaju, učinili
smo i činimo jako puno za turizam naše općine.
2. Koje su atrakcije najprivlačnije turistima, po vašem mišljenju i da li je broj
turista u općini približan kao što to očekujete?
Broj turističkih dolazaka u općini je podosta malen, no s obzirom na broj
atrakcija i samo jednu smještajnu jedinicu, zadovoljni smo sa brojem turističkih
dolazaka. Primjećuje se povećanje broja turista od kako je počela sa radom
kuća za odmor u Bobovcu, a najviše se turista ipak privuče manifestacijama koje
se događaju u našoj općini. Tradicionalna berba, Uskrsni i Božićni sajam i Dani
općine sa tradicionalnom biciklijadom, kotlovinijadom te malonogometnim
turnirom sela.
3. Spomenuli ste da su u izradi konjičke i biciklističke staze, možete li reći nešto
više o tome? Postoji li osim toga još koji projekt u izradi?
To je projekt pod nazivom Ride and Bike, financiran iz fondova Europske Unije.
Projekt uključuje Krapinsko-zagorsku županiju, Zagrebačku županiju te
Savinjsku i Spodnjeposavsku regiju. Kroz ta područja bit će trasirane rute za
bicikliste i jahače te će biti postavljena i odmorišta koja će uključivati najbolje
atrakcije na području.  Prije dva tjedna sam baš potpisao ugovor o korištenju
sredstava Ministarstva kulture kojim nam je osigurano 200 000,00 kn za
rekonstrukciju starog župnog dvora u Rozgi. U planu je započeti rekonstrukciju i

3
obnovu pruge koja bi prolazila kroz Dubravicu pa sve do Kumrovca, što bi
svakako olakšalo dolazak potencijalnih turista u našu općinu kako i olakšalo
svakodnevni život i putovanje lokalnog stanovništva.
4. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih
proizvoda koje općina nudi? Uspoređujući cijenu i kvalitetu sa sličnim
proizvodima u drugim općinama.
Svakako, mislim da su svi uključeni u turizam na području Dubravice svjesni da
to područje nije toliko razvijeno i turistički popularno da bi se postavljale
enormne cijene.
5. Kroz koje se medije najčešće promovirate te tko je zadužen za izvođenje
marketinških aktivnosti u općini?
U našem je kraju vrlo popularan ''Zaprešićki kraj'', lokalni mjesečnik te
''Televizija Zapad''. Vrlo sam često gost u emisijama koje emitiraju i sretan sam
što možemo na taj, hajmo reći besplatan, način promovirati našu općinu. Za
promociju je zadužena Turistička zajednica, no svakako i ja često pripomažem
tome objavom na društvenim mrežama.
6. Primjećujete li veću potražnju za digitalnim medijima u posljednjih nekoliko
godina te da li se prilagođavate trendovima?
Baš kao što sam i naveo, često objavljujem na društvenim mrežama i
primjećujem da me mnogo ljudi prati te bivaju obaviješteni o radnjama i
projektima u Dubravici, isključivo preko mojih profila.
7. Da li koristite pomoć kakvih drugih organizacija za promociju i distribuciju
turističkih proizvoda osim turističke zajednice?
Najviše su za to odgovorne TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi te TZ Zagrebačke
županije
8. Za kakav bi segment gostiju, po vašem mišljenju, trebala biti prilagođena
ponuda općine?
Svakako bi se ponuda trebala prilagoditi djeci, možda najbolje školski izleti.
9. Slažete li se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila obitelj sa
djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i
tradicionalne kuhinje?
Da, iako bi možda trebalo poraditi na gastronomskoj ponudi za takvu ciljnu
skupinu.
10. Koje su manifestacije najposjećenije u općini? Ima li mjesta za razvoj u tom
pogledu?
Na tom smo području radili i radimo godinama, sve su te manifestacije postale
tradicionalne i jako posjećene. Već sam nabrojao berbu ''Kak su brali naši stari'',
Uskrsni i Božićni sajam te Dane općine.
11. Spomenuli ste obnovu Creta, planirate li možda i obnovu rodne kuće Pavla
Štoosa u Dubravici?
Ta je kuća svakako jedan dosta neiskorišten potencijal. Po mojem bi se
mišljenju unutrašnjost trebala rekonstruirati i otvoriti za javnost. Imamo priču
koju povezujemo i s kipom Pavla Štoosa i to je jedna od atrakcija našeg
područja, no uloži li se ponešto novca u nju, mogla bi biti još zanimljivija. To
naravno, ovisi o vlasnicima kuće. Mi možemo samo predložiti i pomoći, no ne
možemo ih natjerati da krenu u to.

4
12. Smatrate li da postoji potencijal za razvoj održivog turizma u općini Dubravici?
Na samom sam početku rekao kako je najprije potrebno urediti infrastrukturu i
gospodarstvo te pobrinuti za zadovoljstvo stanovništva. Svaki projekt koji
započinjemo, najprije mora odgovarati standardima i normama određenim u
Ministarstvu. Te norme i standardi uključuju i odredbe koje potiču razvoj
održivog turizma.  Planirana obnova pruge je primjerice jedan takav projekt koji
potiče razvoj održivog turizma.
13. Na koji se način brinete za očuvanje okoliša, smanjenje količine otpada,
smanjenje zagađenja zraka, tla, vode, općenito o očuvanju prirode?
U općini imamo jedan prirodni rezervat – Cret, zaštitom tog područja uspjeli
smo osigurati očuvanje istog. Mislim da su stanovnici općine dovoljno svjesni
važnosti očuvanja prirode i okoliša pa niti nemamo velikih problema sa time da
trebamo zaštiti prirodna područja. Postavljeni su zeleni otoci, područja sa
različitim kontejnerima za razvrstavanje otpada. To svakako pridonosi čistoći
općine.
14. Koliko su mali poduzetnici u općini međusobno povezani?
Naša je općina, površinski jako malo područje. Ne možemo se baš pohvaliti sa
puno poduzetnika i ponuđača, no zaista su dobro povezani i udruženi.
Vjerojatno je upravo to što ih nema puno i razlog da si međusobno potpomažu.
15. Na koji bi se način turistička ponuda općine Dubravica mogla ujediniti sa
gradom Zaprešićem?
Dubravica je prije 9 godina odlučila, zajedno sa Brdovcem i Marijom Goricom,
osnovati svoju TZ te se odvojiti od Zaprešića. Razlog tome bio je što je grad
ulagao samo u vlastiti turizam, a okolne općine su dobivale minimalno. Zbog
nedostatka atrakcija, za Dubravicu bi bilo dobro da se spoji sa nekim većim i
turistički razvijenijim područjem. No, mora li to biti baš Zaprešić, ili se može sve
dobiti na području naše tri općine, vidjet ćemo.
16. Postoje li u općini kakve mogućnosti za izgradnju novih smještajnih objekata?
To sve ovisi o potencijalnim ulagačima. Kuća za odmor u Bobovcu prošle je
godine bila rezervirana ukupno 89 dana. Mislim da je to dosta dobra brojka i da
se svakako isplati ulagati u smještaj na našem području.
17. Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma raspolaže općina te odakle
joj novac za investiranje u turizam?
Općina dobiva novac koji je predodređen za razvoj turizma od države, no većina
projekata u koje se mi upuštamo je financirana u potpunosti ili sufinancirana od
strane Europske unije.

5
Prilog 2 Intervju sa načelnicom općine Marija Gorica Maricom Jančić
(16. 7. 2020)
Poštovana, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog
programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru. Pišem završni rad
na temu Analiza razvoja ruralnog turizma na primjeru grada Zaprešića i njegove
okolice. Svrha istraživanja u mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na
području grada Zaprešića i njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod.
Kada kažem njegove okolice, mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje
ću detaljnije analizirati. Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i
poznavanjem spomenutih područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te
da biste mi mogli pružiti potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma
na istraživanom području.
1. Koliko ste zadovoljni sa razvojem turizma u općini Marija Gorica u proteklih
nekoliko godina?
Ponosni smo na to što smo kao tako mala općina, učinili jako puno i što se iz
godine u godinu trudimo pratiti svjetske trendove i mogu reći da smo dosta
uspješni u tome. Imamo jako puno OPG-ova, posebice mladih koji se sve više
bave sadnjom vinove loze i voćarstvom. Mještani su prepoznali budućnost i
perspektivu ovoga kraja u OPG-ovima, poljoprivredi, vinarima i turizmu. Ovo je
bogom dan kraj i moramo ga kvalitetno koristiti. Potrebno je samo proširiti
sadržaje. Izgradnjom sanjkačkog centra s dvije sanjkačke staze ukupne dužine
120 metara, uključujući zaustavni dio dužine 20 metara, vučnice (pokretne
trake), ljetnog tobogana i smještaja kao i obnova kuće Ante Kovačića pridonijet
će povećanju protoka ljudi kroz Mariju Goricu. No to nije sve, jer naši pitomi
brežuljci skrivaju još mnoga druga iznenađenja.
2. Koje su atrakcije najprivlačnije turistima, po vašem mišljenju?
Već je i sama priroda i okoliš u kojem se nalazimo, nešto što privlači posjetitelje,
posebice one iz grada. Građevine, povijest i kulturna baština specifični za naš
kraj, zajedno čine nevjerojatnu priču koja zaintrigira svakog posjetitelja.  Rodna
kuća Ante Kovačića primjer je tradicijskog graditeljstva s kraja 19. stoljeća,
karakterističnog za marijagorički kraj, te ima iznimnu graditeljsku, etnografsku i
kulturološku vrijednost, a otkupljena je uz pomoć Vlade RH. Često ljudi koje
upitamo što ih asocira na Mariju goricu, kažu upravo rodna kuća Ante Kovačića.
3. Da li primjećujete povećano zanimanje turista za posjet općine u odnosu na
prethodne godine? Da li je broj turista u općini približan kao što je to
očekivano?
Uvijek može bolje. Pa tako i sa većim brojem turista. U odnosu na 2018 godinu,
prošle je godine bilo povećanje turističkih dolazaka za 13%. Ove je godine
primijećen lagani pad. No, sve je to zbog situacije s korona krizom.
4. Kakvi su vaši planovi za daljnji razvoj turizma u općini? Planirate li kakva nova
ulaganja u razvoj turizma?
Ishođena je građevinska dozvola za rekonstrukciju i uređenje Goričkog trga.
Riječ je o projektu koji će se aplicirati na natječaj za sredstva EU. Radovi na
rekonstrukciji i prenamjeni postojeće građevine, rodne kuće književnika Ante
Kovačića za potrebe muzejskog prostora te gradnja tradicijskih objekata štale,

6
kuružnjaka, žganjarnice i štaglja, te još dvije okućnice „kuće Milas“ i drvenog
štaglja – kozlaca te „kuće Som“ i štale sa svinjcem koje se kao tradicijske
građevine prenose u izvornom obliku na predmetnu lokaciju, koje se obnavljaju
i uređuju za boravak manjeg broja posjetitelja.
5. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih
proizvoda koje općina nudi? Uspoređujući cijenu i kvalitetu sa sličnim
proizvodima u drugim općinama.
Svi mi imamo slične cijene. Zapravo, svi smo mi dosta povezani i djelujemo kao
cjelina. Pa bi bilo nezamislivo da nam se cijene razlikuju.
6. Kroz koje se medije najčešće promovirate? Tko je zadužen za izvođenje
marketinških aktivnosti u općini?
Promoviramo općinu kroz društvene mreže, različite internetske portale, naše
lokalne novine i televiziju. A ipak, najbolja promocija je dobro iskustvo koje
pružamo našim turistima i mještanima.
7. Primjećujete li veću potražnju za digitalnim medijima u posljednjih nekoliko
godina te da li se prilagođavate trendovima?
Naravno. Ne bismo opstali kada se ne bismo prilagođavali trendovima, a
moderna tehnologija i digitalni mediji su jedan megatrend danas.
8. Da li koristite pomoć turističke zajednice ili kakvih drugih organizacija za
promociju i distribuciju turističkih proizvoda?
Općina Marija Gorica spada pod Turističku zajednicu Savsko- sutlanska dolina i
brigi. Osnovana 2011 godine u dogovoru između mene  i načelnika Brdovca te
načelnika Dubravice. TZ ima velike ovlasti i možda čak imamo prevelika
očekivanja od nje. No, kako ona ne bi postojala bez nas, tako bi i nama bilo
puno teže bez nje.
9. Za kakav bi segment gostiju, po vašem mišljenju, trebala biti prilagođena
ponuda općine?
Mi se dosta baziramo na djecu, školske grupe. Tako u našoj općini postoji
organizirano ''Ljeto u Mariji Gorici'', edukativno zabavni program za
osnovnoškolce koji u potpunosti financira općina. Tamo djeca izrađuju različite
suvenire od gline, imaju likovne radionice, rade rezance, peku kolačiće Svakako
jedno prekrasno iskustvo za njih. Odu kući sa novim znanjima i prekrasnim
uspomenama.
10. Slažete li se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila obitelj sa
djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i
tradicionalne kuhinje?
Ne bih to bolje sročila.
11. Koje su manifestacije najposjećenije u općini? Ima li mjesta za razvoj u tom
pogledu?
Štruklijada, Dan općine, Susreti glazbenih sastava. Već sam rekla, uvijek može
bolje. Koliko god da smo mi zadovoljni sa posjećenošću manifestacija. I
najbitnije, održava se tradicija, njeguju se običaji, jede se samo domaća hrana.
Štrudle, štrukli, krpice sa zeljem, domaće vino.
12. Osim što ste načelnica, vi ste i vlasnica izletišta ''Ladanjski raj'', planirate li
ujedinjenje ponude svojeg ugostiteljskog objekta sa ostalim poduzetnicima u
općini?

7
Točnije, moj suprug je vlasnik. Ali, zajedno smo u tome, već godinama. Vlasnici
smo nekoliko objekata na području općine i šire. I vjerujte mi, ponekad se pitam
što mi je sve to trebalo. Zaista se trudim stupiti u kontakt i povezati sa ostalim
poduzetnicima u Mariji Gorici. Uz sav posao koji imam kao načelnica, još si
natrpam gomilu posla i ne znam ni sama kako to sve stignem. No, kada vidim
kakvi su to ljudi i na koji način oni reagiraju na moje ideje, to mi daje jednu
dozu jakosti i s još većim entuzijazmom idem prema naprijed. Moram priznati
da imam još puno ideja i ciljeva bez obzira na godine.
13. Smatrate li da postoji potencijal za razvoj održivog turizma u općini Marija
Gorica?
Ne da postoji, već ga mi iskorištavamo svakodnevno.
14. Znači da je općina već poduzela neke mjere po pitanju održivosti? Na koji se
način brinete za očuvanje okoliša, smanjenje količine otpada, smanjenje
zagađenja zraka, tla, vode, općenito o očuvanju prirode? Te koje akcije
poduzimate kako biste pridonijeli društvenu i gospodarsku korist svim
dionicima u općini?
Ugradili smo načela održivoga razvoja u razvojne planove i sektorske strategije.
Društveni život nije jedini kojem pridonosimo, rekla bih da se život vratio na
ove usamljene brežuljke u globalu. Nismo imali ni svoju školu na početku mojeg
prvog mandata. Prvo smo imali školu s četiri razreda, odnosno područnu školu,
morali smo putovati u Prigorje ako smo htjeli ići u školu. Sada imamo svoju
školu sa svih osam razreda, s dvoranom i doista se život vratio na naše
brežuljke. Znak da smo sve dobro napravili je kada pogledamo podatak da
danas imamo 9 posto više stanovnika nego prije deset godina. Stvorili smo
kvalitetnu komunalnu i društvenu infrastrukturu koja svakome omogućava
normalan život. Moramo početi raditi zajedno sa Zagrebačkom županijom na
integriranom prijevozu. Prijevoz je veliki problem ne samo nama nego i okolnim
općinama. Već godinama se o tome priča, mi sastančimo, ali nikako da se
maknemo s mrtve točke. Smatram da je pružni prijevoz najkvalitetniji kojega
možemo imati. Najbolje bi bilo kada bi nam vratili Kumrovečku prugu.
15. Koliko su mali poduzetnici u općini međusobno povezani?
Povezani smo jako. Opet, postoje neki koji se ne žele povezati ni sa kime. Rade
samo za sebe. No, većinom smo svi zajedno i radimo za zajedničko dobro.
16. Na koji bi se način turistička ponuda općine Marija Gorica mogla ujediniti sa
gradom Zaprešićem?
Odvojili smo se od Zaprešića, što se tiče turističke zajednice, no ipak nas
Zagrebačka županija nekako spaja. Isto tako, svi smo mi još nekako mali da
bismo se sami upuštali u bilo kakve veće pothvate. Potrebno je da imamo
podršku jedni drugih. Stoga, mislim da bi se trebali malo više međusobno
promovirati i možda razmisliti o kakvoj budućoj suradnji.
17. Gdje biste uputili svoje goste da žele prenoćiti dok se nalaze u vašoj općini?
Postoje li u općini kakve mogućnosti za izgradnju novih smještajnih objekata?
Na jednom prekrasnom brežuljku, smjestila se kuća za odmor s bazenom,
saunom, vrtom, novim namještajem. Nešto nezamislivo. Popunjena je cijelu
godinu. Još jedna prekrasna kuća smjestila se na drugom brežuljku, ništa manje
nije uređena i isto tako popunjena praktički cijelu godinu. Naši brežuljci kriju
potencijal za izgradnju kuća za odmor.

8
18. Sa kojim bi se okolnim općinama turistička ponuda Marije Gorice mogla
ujediniti?
Spojeni smo već sa Dubravicom i Brdovcem, kroz manifestacije, udruge,
poduzeća i općenito druženje mještana. No, mislim da bi se trebali spojiti sa
općinom Pušćom i još više povezati sa Zagrebačkom županijom.
19. Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma raspolaže općina te odakle
joj novac za investiranje u turizam?
Općina godišnje ostvaruje prihode, kao i rashode, u iznosu od oko 15 milijuna
kuna. Taj se novac raspodjeljuje za plaće, subvencije, naknade građanima,
materijalne rashode.. I jako se brzo potroši. Da ne postoje subvencije EU, jako
bismo teško postigli sve što smo postigli do sada.

9
Prilog 3 Intervju sa pročelnicom općine Brdovec Majom Coner
(16. 7. 2020.)
Poštovana, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog
programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru. Pišem završni rad
na temu Analiza razvoja ruralnog turizma na primjeru grada Zaprešića i njegove
okolice. Svrha istraživanja u mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na
području grada Zaprešića i njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod.
Kada kažem njegove okolice, mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje
ću detaljnije analizirati. Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i
poznavanjem spomenutih područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te
da biste mi mogli pružiti potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma
na istraživanom području.
1. Koliko ste zadovoljni sa razvojem turizma u općini Brdovec u proteklih
nekoliko godina?
Stvarno smo zadovoljni sa ostvarenim i željeli smo ostvariti još bolje rezultate
ove godine, no stigla je korona kriza koja je dosta poremetila financijske tokove,
a samim time i neke planirane projekte. Na svojim leđima su korona krizu
osjetili i zaposlenici Općine Brdovec kojima su srezana materijalna prava poput
regresa, uskrsnice, božićnice, ali to je bila cijena da sustav funkcionira.
2. Kakvi su vaši planovi za daljnji razvoj turizma u općini?
U planu je daljnje profiliranje općine u smjeru razvoja kontinentalnog turizma, s
osnaživanjem OPG-ova i malog i srednjeg poduzetništva koji će svoju ponudu
plasirati i putem turističke ponude. U planu je i investicija za izgradnju hotela s
otvorenim bazenom i nastavljamo dobru dosadašnju suradnju sa  župom
Brdovec u obnovi sakralnih objekata, s naglaskom na obnovi Župne crkve
svetog Vida.
3. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih
proizvoda koje općina nudi? Uspoređujući cijenu i kvalitetu sa sličnim
proizvodima u drugim općinama.
Smatram da je. Posebno uspoređujući sa nekim manje razvijenim područjima u
okolici, koja imaju i lošiju kvalitetu pa svejedno drže čak i veću cijenu.
4. Kroz koje se medije najčešće promovirate? Tko je zadužen za izvođenje
marketinških aktivnosti u općini?
Najčešće su to još uvijek novine. Posebno, lokalne. Iako često komuniciramo i
kroz medije širem države. U našoj općini, načelnik Prelec je zapravo odgovoran
za odnose s  javnošću, no iza njega se krije mala šačica nas koji obavljamo
marketinški posao iz ureda. Za promociju turizma bi trebala biti odgovorna
Turistička zajednica, no bili smo neko vrijeme bez direktora, pa je zapravo sav
posao pao na naša leđa.
5. Primjećujete li veću potražnju za digitalnim medijima u posljednjih nekoliko
godina te da li se prilagođavate trendovima?
Da. Sve popularnije su društvene mreže. Iako je naše stanovništvo pretežito
starije, pa nisu toliko tehnološki pismeni, dosta se osjećaju promjene po tom
pitanju. Prilagođavamo se trendovima koliko smo u mogućnosti.

10
6. Za kakav bi segment gostiju, po vašem mišljenju, trebala biti prilagođena
ponuda općine?
Naša je općina više orijentirana na jednodnevne izletnike ili osobe koje tek
prolaze kroz općinu. Ali, kada bi se oblikovao višednevni turistički proizvod,
izabrala bih par ili obitelj iz grada, koji se žele odmoriti u prirodi.
7. Slažete li se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila obitelj sa
djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i
tradicionalne kuhinje?
Da.
8. Koje su manifestacije najposjećenije u općini? Ima li mjesta za razvoj u tom
pogledu?
Po mojem mišljenju najposebnija manifestacija je svakako berba Kak su brali
naši stari. Spoj kulture, tradicije, gastronomije U toj se manifestaciji vidi
složnost lokalnog stanovništva te svih ponuđača na području. Usudila bih se reći
da je ta manifestacija odrađena svjetski, samo što se o tome premalo priča i
upravo zbog toga ne postiže ono što bi mogla. Dakle, treba poraditi na
promociji.
9. U općini Brdovec se nalazi sjedište Turističke zajednice Savsko-sutlanske
doline i brigi koja djeluje na području tri općine, odnosno Brdovec, Marija
Gorica i Dubravica. Smatrate li da je zbog toga općina Brdovec u boljoj poziciji
što se tiče razvoja i ulaganja u turizam od druge dvije navedene općine?
Pa tako bi zapravo trebalo biti. Jer općina Brdovec ulaže i raspolaže sa 50%
poslovanja Turističke zajednice. To što je sjedište u Brdovcu, je zapravo slučajno
ispalo tako.  No, većina novaca dolazi na račun TZ iz Brdovca pa bi bilo u redu da
se to na neki način i vrati.
10. Smatrate li da postoji potencijal za razvoj održivog turizma u općini Brdovec?
Za održivost općine najbitnije je imati zadovoljne ljude! Prije svega, mlade.
Neću reći da se ne ponosimo onime što smo napravili - nogostupima, cestama,
školama, vrtićima, materijalnim stvarima, ali nismo uspjeli dokle god ne vidimo
smiješak zadovoljnih ljudi koji koriste ono što smo izgradili.
11. Na koji to način održavate zadovoljstvo stanovnika?
Ponajprije tako da slušamo naše mještane. Često nismo svjesni problema i
drago nam je kad nas mještani sami upute u ono što bi trebalo promijeniti.
12. Koliko su mali poduzetnici u općini međusobno povezani? I ako jesu, koji se
najčešće povezuju?
Povezuju se većinom srodna poduzeća radi ostvarenja zajedničkog cilja. Mogla
bih izdvojiti časne sestre koje su jako poduzetne i napravile su ogroman posao
sa dvorcem Lužnica. One se trude uključivati što više lokalnih malih
poduzetnika. Kad treba obaviti bilo kakav posao, od uređenja vrta do
menadžmenta, uvijek će najprije provjeriti imali netko ''naš'' tko se time bavi pa
će tek onda drugdje tražiti.
13. Na koji bi se način turistička ponuda općine Brdovec mogla ujediniti sa
gradom Zaprešićem?
Mi smo se 2011. odvojili od turističke zajednice Zaprešić jer nismo vidjeli
nikakav napredak  na tom području, no voljela bih da možemo zajedno težiti ka
zajedničkom cilju. Ponajprije zbog toga što Zaprešić zaista ima puno potencijala
i dosta ga dobro i iskorištavaju. Kod nas ipak nedostaje malo turističkog

11
sadržaja i bilo bi odlično kada bi se nadopunjavali sa ponudom Zaprešića. Nama
nedostaje neki ozbiljniji smještajni objekt, kao što sam već napomenula, planira
se izgradnja hotela. Ali, dok se to ne realizira, svakako bi nam dobro došla
povezanost sa Zaprešićem, pa makar u tom pogledu, smještaja.
14. Gdje biste uputili svoje goste da žele prenoćiti dok se nalaze u vašoj općini?
Imamo 6 kuća za odmor. To je solidna brojka. No, nedostaje neki veći objekt.
Hotel ili kakav kamp. Imamo primjerice, ogroman potencijal za razvoj glampinga
na našem području. Samo nedostaje investitor.
15. Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma raspolaže općina te odakle
joj novac za investiranje u turizam?
Dio dobiven od države, zatim Zagrebačke županije, prihodi od poslovanja,
manifestacija i najvažnije fondovi Europske unije.

12
Prilog 4 Intervju sa gradonačelnikom grada Zaprešića Željkom Turkom
(14. 7. 2020)
Poštovani, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog
programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru. Pišem diplomski
rad na temu Analiza razvoja ruralnog turizma i prepoznavanje ciljne skupine za
integrirani proizvod na primjeru grada Zaprešića i njegove okolice. Svrha istraživanja u
mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na području grada Zaprešića i
njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod. Kada kažem njegove okolice,
mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje ću detaljnije analizirati.
Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i poznavanjem spomenutih
područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te da biste mi mogli pružiti
potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma na istraživanom području.
1. Koliko ste zadovoljni sa razvojem turizma u gradu Zaprešiću u proteklih
nekoliko godina? Te koje su atrakcije najprivlačnije turistima, po vašem
mišljenju?
Od prošle godine, na mjesto direktora TZ došao je mladi i ambiciozni gospodin.
Već je sada, unatoč virusu COVID – 19, učinio velik pomak i iznio opasno dobre
planove za budućnost. Naš grad ima povijest vezanu uz bana Josipa Jelačića pa
je upravo tako sve vezano za njega prava atrakcija Zaprešića. Kompleks Novih
dvora sa svim njegovim čarima.
2. Novi direktor, Toni Ganjto, relativno je mlad, mislite li da će njegova mladost
biti problem zbog nedostatka iskustva, ili će, baš suprotno, uvesti pozitivne
inovacije?
Već sam rekao da se i u ovo kratko vrijeme iskazao i sto posto sam siguran da će
unijeti još pozitivnih inovacija.
3. Kakvi su vaši planovi za daljnji razvoj turizma?
Revitalizacija Novih dvora od posebne je važnosti za grad Zaprešić pogotovo
zbog neograničenog turističkog potencijala koji ovaj kompleks ima te su zbog
toga u fokusu grada.  Uz to, u proračunu grada Zaprešića za ovu godinu
predviđena su i sredstva za obnovu kukuružarnika i amfiteatra ispred njega te
se u taj projekt kreće već ove jeseni. Također, direktorov je plan predstaviti
Zaprešić kroz priču koju će stvarati svi stanovnici. Kroz priču koja će prikazivati
Zaprešić upravo onako kako ga vide lokalci.
4. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih
proizvoda koje grad nudi?
Teško je globalizirati ponudu grada. Negdje je omjer fantastičan, dok se negdje
pretjeruje s cijenama, negdje su cijene preniske. Ne mogu zaista govoriti u
globalu. Ali mislim da poslovanje određenih subjekata govori dovoljno o tome
da li je omjer u redu.
5. Možete li malo objasniti kako to mislite da poslovanje govori o tome je li
omjer u redu?
Pa, teško da će pokraj tolike konkurencije uspjeti netko tko postavlja ogromne
cijene ili netko tko ne pruža zadovoljavajuću kvalitetu. Cijena se nekako formira
sama među konkurentima.
6. Kroz koje se medije najčešće promovirate?

13
Započeli smo prošle godine sa radom DMO-a te TIC-a. To je svakako ogroman
korak u promociji i oglašavanju turizma. Tu su sada i suveniri, pa i pričanje priče
koja je lako pamtljiva i ostavlja sjećanje na naš Grad.
7. Primjećujete li veću potražnju za digitalnim medijima u posljednjih nekoliko
godina te da li se prilagođavate trendovima?
Da, svakako. Sve se moderniziralo, upravo tako se i kod nas pripremila virtualna
šetnja gradom. Točnije Novim Dvorima. Osim toga, zbog COVID-a se sve
prebacilo na internet i društvene mreže. Jako smo se angažirali i započeli
objavljivati sve više sadržaja online.
8. Na koji način koristite pomoć turističke zajednice ili kakvih drugih organizacija
za promociju i distribuciju turističkih proizvoda?
Mi dajemo veliku odgovornost našoj turističkoj zajednici, no mogu reći da zaista
veliki stručnjaci vode turizam grada Zaprešića. Mislim da smo veliki korak
napravili kada smo osnovali DMO, iako je to i dalje TZ, proširili smo njezinu
odgovornost.
9. Za kakav bi segment gostiju, po vašem mišljenju, trebala biti prilagođena
ponuda grada Zaprešića?
Ne bih se ograničavao na samo jedan segment. Ponuda Zaprešića je raznolika i
može se pronaći za svakoga ponešto.  Od ponude za djecu, aktivne turiste,
sportaše, obožavaoce prirode, ljubitelje dobre hrane i vina, umjetnike. Zaista se
možemo pohvaliti bogatom i širokom ponudom.
10. Slažete li se da bi uz to primjerna ciljna skupina za ovo područje bila i obitelj
sa djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i
tradicionalne kuhinje?
Može i ta ciljna skupina. Rekao sam, pregršt je mogućnosti u našem gradu.
11. Koje su manifestacije najposjećenije u Zaprešiću? Ima li mjesta za razvoj u
tom pogledu?
Manifestacije su uglavnom vezane uz važnije datume: Božić, Uskrs, Valentinovo,
Dane Zaprešića koji su ipak najposebniji za naš grad. Cijelu se godinu
pripremamo za te dane i smatram da su dovedeni do savršenstva. Svake se
godine trudimo izboljšati s obzirom na prethodnu godinu te uvijek poslušamo
savjete na koji način to učiniti.
12. Smatrate li da postoji potencijal za razvoj održivog turizma u gradu Zaprešiću?
Da li je grad već poduzeo neke mjere po pitanju održivosti?
Da, plan je  u programu ''Zaprešić, moja priča'' odraditi jedan veliki pothvat koji
će uvelike povećati održivost Zaprešića. No, o tome će se više znati kroz koji
mjesec. Za sada mogu izdvojiti suvenire koji se prodaju u TIC-u. Izrađeni su u
potpunosti od “eco-friendly” materijala – PLA plastike dobivene preradom
kukuruznog škroba što ove suvenire čini biorazgradivim, a ideja, dizajn i
proizvodnja su 100% hrvatski. Naši suveniri su utjelovljenje nove ere moderne
umjetnosti koja osim estetske ljepote pridonosi i očuvanju okoliša. Nadalje, tu
je projekt nabavke spremnika za odvojeno prikupljanje komunalnog otpada.
Grad Zaprešić, kao jedinica lokalne samouprave, želi uspostaviti kvalitetan,
postojan i ekonomski učinkovit sustav sakupljanja komunalnog otpada u skladu
s načelima održivoga razvoja, zaštite okoliša, gospodarenja otpadom zaštitom
javnog interesa. Planirani rezultat projekta je povećanje od 4% odvojenog
prikupljenog komunalnog otpada u 2020. godini u odnosu na 2016. godinu.

14
Ukupna vrijednost projekta iznosi 1.700.000,00 kuna za nabavku preko 3000
spremnika za selektivno odvajanje komunalnog otpada.
13. Koje akcije poduzimate kako biste pridonijeli društvenu i gospodarsku korist
svim dionicima u gradu?
Definitivno smo se pobrinuli da Zaprešić ima sve ono što jedan grad treba imati;
zadovoljavajući komunalni standard, kvalitetan odgojno-obrazovni sustav te
dobre temelje za gospodarski i turistički razvoj. Daleko iza nas je vrijeme kada
se iz Zaprešića odlazilo živjeti u Zagreb, danas se dolazi živjeti u Zaprešić jer smo
stvorili sve preduvjete za kvalitetan život naših stanovnika. Uz to bih istaknuo
ulaganja u komunalnu infrastrukturu, koja u povijesti Zaprešića nikad nisu bila
veća. Krenuo bih s izgradnjom južne obilaznice grada koja je doprinijela tome da
naš centar nije zagušen tranzitnim prometom i modernizacijom željeznica koje
nas kvalitetno i brzo povezuju s metropolom. Na tome zahvaljujem Vladi koja je
europskim, ali i vlastitim sredstvima, krenula u realizaciju ovih projekata na koje
su žitelji zaprešićkog kraja čekali preko 30 godina.
14. Sa kojim bi se susjednim općinama turistička ponuda grada Zaprešića mogla
ujediniti kako bi se stvorio integrirani turistički proizvod?
Mislim da bi bilo odlično kada bi se stvorio integrirani proizvod povezujući grad
Zaprešić i okolne općine. Svaka općina je posebna na svoj način i doprinosi
gradu kao što i grad Zaprešić pridonosi njima.
15. Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma raspolaže grad Zaprešić te
odakle dobivate novac za investiranje u turizam?
Velik dio naših projekata sufinanciran je iz EU. Meni su osobno, ali i građanima
Zaprešića, u srcu Novi dvori za čiju smo obnovu, također europskim sredstvima,
izradili projektnu dokumentaciju, a to je bio prvi korak ka dugo očekivanoj
revitalizaciji tog vrijednog povijesnog kompleksa u kojemu je nekada živio ban
Josip Jelačić. S obzirom na izniman povijesni i kulturni značaj kompleksa,
integriranim programom želi se obnoviti i zaštititi kompleks, a brojne objekte u
sklopu istog staviti u turističku, društvenu i gospodarsku funkciju te brendirati i
promovirati kao jedinstvenu turističku destinaciju nadomak Zagreba. Svojim
smo sredstvima obnovili Vršilnicu, jedinstveni objekt koji je u banovo vrijeme
služio za preradu žita, pretvorili smo u multimedijski centar za kulturna
događanja i poslovne skupove, za koji dan otvorit ćemo povijesno-poučnu
stazu, a u Proračunu su rezervirana i sredstva za obnovu zgrade Kukuružarnika.
Sve je spremno i za prijavu obnove čitavog kompleksa i samo čekamo raspis
nove financijske omotnice za kulturnu baštinu. Procijenjena vrijednost projekta
je 150 milijuna kuna. Projektom Forest Ride, vrijednim 8,5 milijuna kuna, od
čega su 7,2 milijuna bespovratna sredstva, planira se izgradnja nove biciklističko
pješačke infrastrukture Zaprešić – Pojatno i Industrijske ulice te njihovo
spajanje na postojeću biciklističku pješačku stazu koja vodi prema željezničkoj
postaji Novi dvori.
16. Sa koliko smještajnih kapaciteta raspolaže grad Zaprešić te smatrate li da je to
dovoljno?
Zaprešić raspolaže sa 205 postelja. U siječnju ove godine, 197 postelja je bilo
zakupljeno. Nakon pojave COVID-a 19, ta brojka jedva doseže 50. Nadam se da
će se stanje uskoro vratiti na staro te bi tada čak bila potrebna izgradnja novih
smještajnih objekata kako bi se zadovoljila potražnja.

15
17. Postoje li u gradu kakve mogućnosti za izgradnju novih smještajnih objekata?
Neki novi investiror?
Nažalost, dolazak investitora ne ovisi samo o nama, ali nastojat ćemo daljnjim
ulaganjem u komunalnu infrastrukturu stvoriti još bolje preduvjete za njihov
dolazak.

16
Prilog 5 Intervju sa direktorom turističke zajednice Savko – sutlanske doline i brigi
Vladimirom Šinkom
(17. 7. 2020)
Poštovani, ja sam Elizabeta Strunjak, studentica sam treće godine visokoškolskog
programa na Fakultetu za turizam u Brežicama, Univerze u Mariboru. Pišem diplomski
rad na temu Analiza razvoja ruralnog turizma i prepoznavanje ciljne skupine za
integrirani proizvod na primjeru grada Zaprešića i njegove okolice. Svrha istraživanja u
mom radu je pomoći u otkrivanju turističkih potencijala na području grada Zaprešića i
njegove okolice te kako ih spojiti u integrirani proizvod. Kada kažem njegove okolice,
mislim na općine Brdovec, Marija Gorica i Dubravica koje ću detaljnije analizirati.
Smatram da biste mi vi, sa svojim stručnim znanjem i poznavanjem spomenutih
područja, mogli pomoći da dođem do traženih odgovora te da biste mi mogli pružiti
potpuno novi pogled za cjelokupnu situaciju razvoja turizma na istraživanom području.
1. Vi ste relativno kratko na funkciji direktora TZ, jeste li zadovoljni sa situacijom
koja vas je dočekala pošto neko vrijeme prije vašeg dolaska nitko nije vodio
TZ?
Moram priznati da nije bilo jednostavno. Još i sad nailazim na poneke
zaostatke. Nešto što se trebalo obaviti još u prosincu, ali nije to imao tko
obaviti. Velik dio posla su preuzeli zaposlenici iz općine Brdovec, no ne možete
tražiti od ljudi da uz svoj posao obavljaju posao još jedne osobe. Došao sam u
taj posao iz jedne potpuno druge branše i još su me dočekali ''repovi'' od prije
nekoliko mjeseci. Iako se susrećemo sa velikim gubicima zbog korona virusa, te
su sve manifestacije odgođene. Meni je čak to odgovaralo, da se makar malo
uhodam u posao prije no što to sve krene.
2. Koliko ste općenito zadovoljni sa razvojem turizma na području općina na
kojima djeluje TZ Savsko – sutlanska dolina i brigi, u posljednjih nekoliko
godina?
Ne mogu reći da nisam zadovoljan, no daleko je to još od maksimuma.
Ogroman se potencijal krije na području naše TZ. Od prirodnih ljepota, bogate
kulturne baštine, povijesti koja priča nevjerojatne priče, skladom i mirom
između stanovništva i poduzetnika. Zaista ogroman potencijal, no treba ga znati
iskoristiti na pravi način.
3. Na koji bi se to način trebali iskoristiti potencijali?
Svjestan sam da se ne može sve učiniti odjednom, nemamo za to niti dovoljno
kadra, niti dovoljno novčanih sredstava. No, možemo se povezati sa lokalcima,
poslušati ih i krenuti se prilagođavati njihovim željama i potrebama. Sitnice za
početak. Npr. vozim se na posao i nailazim na oronulu tablu TZ Savsko –
sutlanske doline i brigi. Te table nisu uređivane od kada su postavljene. To su
zaista banalne stvari, no jako se brzo skupe te sitnice, to se već čini kao jako
velika stvar. Također, u suradnji sa TZ Zagrebačke županije, organizirali smo
besplatnu online edukaciju za sve iznajmljivače. Vezano uz novonastalu situaciju
zbog korona virusa. Niti jedan naš iznajmljivač nije pristupio edukaciji.
4. Koje su atrakcije najprivlačnije turistima, po vašem mišljenju?
Najvažnije su za naše područje manifestacije koje se održavaju tokom cijele
godine. Te su manifestacije odličan način da se svi zabave, ne samo turisti, već i

17
lokalno stanovništvo. Također, poslovni subjekti našeg području plaćaju
turističke članarine, moramo učiniti nešto za njih, kako bi znali da smo ovdje, da
njihov novac dolazi kod nas s nekom svrhom.
5. Kakvi su vaši planovi za nadaljnji razvoj turizma na tom području?
Trenutno je u realizaciji projekt pod nazivom Ride&Bike. Uključuje vožnju
biciklima i jahanje konja kroz šumovita prostranstva, pašnjake i dolinu rijeka
Sutle i Save, a sve na trasiranim stazama projekta. Također, bit će moguće
organiziranje grupnih posjeta pod vodstvom ovlaštenih voditelja za jahanje uz
ponudu najma konja, e-bicikla ili po potrebi kombi prijevoza. Plan nam je
ukomponirati uz rute i popratni sadržaj kao što je kušanje vina i proizvoda
domaćih proizvođača i OPG-ova na području TZ te obilazak znamenitosti i
kulturne baštine, kao što su sakralni objekti, dvorci i muzej.
6. Smatrate li da je dobro prilagođen omjer cijene i kvalitete turističkih
proizvoda koje turistička zajednica promovira?
Smatram da je. Cijene se i određuju uspoređujući sa konkurencijom.
7. Kroz koje se medije najčešće promovirate? Tko je zadužen za izvođenje
marketinških aktivnosti TZ?
Pa posao TZ je stvaranje i promicanje identiteta i ugleda područja na kojem
djeluje. Tako da smo mi, odnosno, u ovom slučaju ja. Odgovoran i zadužen za
taj posao. Imamo svoju internetsku stranicu, profil i stranicu na Facebook-u i
redovito dajemo izjave za Televiziju zapad koja to kasnije objavljuje na
internetu.
8. Za kakav bi segment gostiju, po vašem mišljenju, trebala biti prilagođena
ponuda navedenih općina?
Trenutno se baziramo na bicikliste i jahače. Mislim da su nam jahači zapravo
ciljana skupina od koje bi mogli dosta zaraditi. Kako god, ciljana skupina su nam
ljudi iz urbanog područja, koji žele uživati u ljepotama prirode.
9. Slažete li se da bi primjerna ciljna skupina za ovo područje bila obitelj sa
djecom iz urbanog područja, željna aktivnosti u prirodi te tradicije i
tradicionalne kuhinje?
Slažem se.
10. U općini Brdovec se nalazi sjedište Turističke zajednice Savsko-sutlanske
doline i brigi koja djeluje na području tri općine, odnosno Brdovec, Marija
Gorica i Dubravica. Smatrate li da je zbog toga općina Brdovec u boljoj poziciji
što se tiče razvoja i ulaganja u turizam od druge dvije navedene općine?
Općina brdovec i ima najviše mogućnosti za razvoj. Najviše su uključeni u rad,
najviše novaca ulažu, najviše stanovništva je ovdje. Nije toliko do TZ, koliko je
do općina.
11. Smatrate li da postoji potencijal za razvoj održivog turizma na ovom
području?
Sve se okreće ka održivosti. Više nije dovoljno pripremiti neki turistički proizvod
već se trebaju zadovoljiti različiti parametri, pa tako i prilagoditi se trendovima
koji potiču održivost destinacije. Posebno je važno neiscrpljivanje prirodnog
okoliša kao primarnog turističkog resursa te očuvanje prirodnih i izgrađenih
atraktivnosti kao faktora turističke privlačnosti i dijela turističke ponude.
12. Koliko su mali poduzetnici na ovom području međusobno povezani?

18
Ne mogu reći da sam prezadovoljan. Baš sam nedavno imao sastanak sam
jednim potencijalnim iznajmljivačem e- bicikala za naš projekt. On je sa našeg
područja i požalio se kako je nudio svim iznajmljivačima na našem području da
uvrste u svoju ponudu najam njegovih e-bicikala, no samo je jedan iznajmljivač
prihvatio ponudu. Pretpostavljam da nisu svjesni koliko bi zajedno mogli biti
jači, i da će i jedan i drugi imati koristi od toga.
13. Na koji bi se način turistička ponuda općina Dubravica, Brdovec i Marija
Gorica mogla ujediniti sa gradom Zaprešićem?
Pa zapravo, kroz projekt Ride & Bike povezujemo naše konjičke staze sa Trajbar
Teamom u Zaprešiću. Naši će gosti moći iznajmiti konje iz njihovog konjičkog
kluba.
14. Gdje biste uputili svoje goste da žele prenoćiti dok se nalaze na području TZ?
Sveukupno raspolažemo sa 9 smještajnih objekata. Najviše se rezerviraju kuće
za odmor s bazenom. Dosta su često to iznajmljivanja za kakve proslave,
djevojačke, momačke, rođendane.. Definitivno nedostaje još smještajnih
objekata, posebice hotel ili hostel, za prihvat većeg broja gostiju. No, vjerujem
da će i to uskoro doći na red.
15. Sa kakvim novčanim sredstvima za razvoj turizma turistička zajednica?
Mi smo neprofitna organizacija koja novac dobiva iz općina Brdovec 50 %,
Marija Gorica 30 % i Dubravica 20 %. Jedan dio se financiramo i iz turističkih
članarina te boravišnih pristojbi. Nerijetko se uključuju Hrvatska turistička
zajednica te TZ Zagrebačke županije. Europska unija isto tako, nerijetko
sufinancira pokoji projekt. I tako. Snalazimo se.

19
Prilog 6 Fotografije atrakcija uključenih u program
Slika 1:  Jezero Zajarki

Izvor: VisitZaprešić, b. d.
Šoderica Zajarki smjestila se na južnom ulazu u grad Zaprešić i već je 50-ak godina
okupljalište mještana i posjetitelja sa svih strana, ali je i drugi dom mnogih zaljubljenika
u ribolov. Usred vodene površine od 40 hektara smjestio se mali otok, što ovo jezero
čini još ljepšim i romantičnijim (VisitZaprešić, b. d.).
Slika 2: Dvorac Lužnica

Izvor: Lužnica.com, b. d.
Dvorac  Lužnica spomenik je prve kategorije i mjesto održavanja, kako duhovnih, tako i
svjetovnih seminara i koncerata. Dvorac je smješten u zelenilu parka engleskog tipa, a
odnedavno kvalitetu turističke ponude poboljšavaju i tamošnji novi smještajni
kapaciteti (Visit Zaprešić, b. d.).

20
Slika 3: Sirevi iz siraneFurnkranz

Izvor: Općina Brdovec, b. d.
Proizvode svježi sir i vrhnje, sirutku, kuhani sir, kuhani dimljeni sir, kuhani sir sa
začinima, sir u tipu škripavca. Za proizvodnju sireva koriste mlijeko svojih krava koje
drže namaloj farmi u dvorištu iza obiteljske kuće i sirane (Općina Brdovec, b. d.).
Slika 4: Muzej Brdovec

Izvor: Općina Brdovec, b. d.
Muzej Brdovec osnovan je 1973 god. pri Narodnom sveučilištu Zaprešić, kao zavičajni
muzej koji pokriva teritorij bivše općine Zaprešić (danas je taj teritorij podijeljen na
grad Zaprešić i pet općina). Muzej dakle istražuje i prikuplja predmete koji su dio
kulturne baštine ovog kraja. Muzejska građa podijeljena je na zbirke: arheološka ,
etnografska i kulturno – povijesna (Općina Brdovec, b. d.).

21
Slika 5: Crkva u Mariji Gorici

Izvor: Marija-gorica.hr, b. d.
Barokna crkva Blažene Djevice Marije od pohođenja u samoj Mariji Gorici, jedna je od
najljepših u Hrvatskoj. Građena je 1517. – 1527. Dolaskom franjevaca iz franjevačke
provincije "Bosne Croatie" na Svete Gorice (kasnije Marija Gorica) crkva u Mariji Gorici
zajedno sa samostanom (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).
Slika 6: IzletišteLadanjski Raj

Izvor: Ladanjski raj, b. d.
Najpoznatiji turističko ugostiteljski objekt u Mariji Gorici je izletište "Ladanjski raj",
smješten nedaleko od centra Marije Gorice, na brijegu Lipa, sa zadivljujućim pogledom
na dolinu rijeke Sutle i slovensko gorje. Izletište je vrlo zahvalno mjesto i zbog svoje
gastronomske ponude (domaća kuhinja) s pratećim ugostiteljskim prostorom i
zabavnim programom (Turistička zajednica Savsko - sutlanska dolina i brigi, b. d.).

22

Slika 7: Sobe u Trajbar Team-u

Izvor: Trajbar team, b. d.
Trajbar Team ima 6 soba na principu francuskog ležaja,kojesadrže SAT, TV, bežični
pristup internetu, mini bar, klimu/grijanje te kupaonice s kadom ili tuš kabinom. U
prizemlju se nalazi restoran gdje se poslužuje doručak (VisitZaprešić, b. d.).
Slika 8: Jahanje u Trajbar Team-u

Izvor: Trajbar team, b. d.
Konjički klub Trajbar Team osnovan je 1996. Godine sa željom da se konjički sport
približi što većem broju ljudi. Kroz djelatnost škole jahanja pruža edukaciju i skrbi o
sustavnom razvoju konjičkog sporta, a kroz stručno osposobljavanje i praćenje mladih i
perspektivnih sportaša stvara što bolje uvjete za postizanje vrhunskih sportskih
rezultata. Infrastruktura kluba dovedena do savršenstva stvara idealno okruženje za
postizanje najbolje forme kako jahača tako i njihovih konja. Za one najmlađe, još

23
premalene za školu jahanja, a ipak dovoljno hrabre za prve korake u sedlu, Trajbar
Team ima dva ponija i organizirane šetnje (VisitZaprešić, b. d.).
Slika 9: Kompleks Novih Dvora

Izvor: Sjeverni.info, 2018
Kompleks Novih dvora jedan od najočuvanijih vlastelinskih kompleksa čiji je zadnji
vlasnik bio hrvatski ban Josip Jelačić. Spomeničku i gospodarskucjelinu Novih dvora
čine dvorac, kapela sv. Josipa, grobnica obitelji Jelačić, perivoj, voćnjak, stambene i
gospodarske zgrade, povrtnjak, obradivo zemljište i park-šuma (VisitZaprešić, b. d.).
Slika 10: Ručak na Golf terenu Zaprešić

Izvor: KlikCup.hr, b. d.

24
Restoran Golf nalazi se u prekrasnoj park šumi Hrastina, uz uređena golf vježbališta i u
neposrednoj blizini povijesnog imanja i boravišta bana Jelačića. Osim bogate ponude
jela u ponudi ima i najbolja vina poznatih hrvatskih i svjetskih proizvođača. Za djecu je
osiguran animator za vrijeme dok roditelji igraju golf (VisitZaprešić, b. d.).
Slika 11: Golf tereni Zaprešić

Izvor: VisitZaprešić, b. d.
U neposrednoj blizini Novih dvora nalazi se Golf centar, u sklopu kojeg djeluje Golf klub
Ban Jelačić. U idiličnom okruženju parka i šume Novih dvora, gosti i korisnici Golf
centra mogu se u potpunosti prepustiti čarima ovog kraljevskog sporta. Prikladan je za
napredne igrače, ali i početnike koji mogu pohađati školu golfa ili uzeti individualnu
poduku. Centar sadrži vježbalište za kratku, srednju i dugu igru, za završne udarce te
nadstrešnicu s četiri mjesta, dok je osvjetljenjem cijelog vježbališta korisnicima terena
omogućeno uživanje u ovom sportu i u kasne noćne sate (VisitZaprešić, b. d.).
Slika 12: Cret Dubravica

Izvor: PrirodaHrvatske.com, b. d.

25

Cretovi su posebna vodena staništa. Iako malog broja vrsta i male površine, u njima
raste raste specifična vegetacija, dosta različita od ostataka vegetacije hrvatske. Stoga
na njima nalazimo neke od vrlo rijetkih vrsta u hrvatskoj flori. U primjeru općine
Dubravice, na cretu se nalazi endemska biljka mesožderka (Turistička zajednica Savsko-
sutlanska dolina i brigi, b. d.).
Slika 13: Kip Pavla Štoosa

Izvor: Wiki-dveri.info, 2013
Pavao Štoos rođen je u Dubravici 1806. godine. Bio je veliki rodoljub i prethodnik
preporodnih strujanja. U njegovo vrijeme hrvatskim jezikom nije se javno govorilo. To
je pogađalo Štoosakoji je napisao više domoljubnih pjesama i budnica kojima je bio
promicatelj preporodnih misli među svojim suvremenicima (Turistička zajednica Savsko
- sutlanska dolina i brigi, b. d.).
Slika 14: Restoran Stara Preša

Izvor: Preporuka.hr, b. d.

26
Seosko domaćinstvo nalazi se u mjestu Šenkovec, tridesetak kilometara zapadno od
Zagreba, uz samu granicu sa Slovenijom. Imanje se prostire na 1,7 hektara površine na
kojem su smješteni restoran i veliki vinski podrum, jedinstveni u tim krajevima.
Najmlađi gosti mogu uživati na dječjem igralištu ili hraniti magarca Veseljka, patkice i
guske (VisitZaprešić, b. d.).
Slika 15: Kuća za odmor Feelgood

Izvor: Novasol.hr, b. d.
Smještena u srcu prirode, pokraj šume, ovakuća nudi odmor duše i tijela. Uz sadržaje
koje nudi objekt kategorije četiri zvjezdice, na raspolaganju su prostranstvo u prirodi i
brežuljak od 1600 m2, velika natkrivena terasa s roštiljem, bazen i veličanstven pogled
iz spavaće sobe na dolinu (Turistička zajednica Savsko-sutlanska dolina i brigi, b. d.).
Slika 16: Glavno jelo u Restoranu Jezera

Izvor: Restaurant Jezera, b. d.
Restoran Jezera se nalazi u Jablanovcu, u Zaprešiću, njegova su posebnost riblji
specijaliteti te upravo jezero pokraj restorana u kojem plivaju ribe koje su djeci

27
zanimljivost, a odraslima dokaz kako je njihova riba svježa. Ručaku programu se sastoji
od predjela: namaz od pastrve, glavnog jela: pastrvasa žara + kuhani krumpir i grah
salata, te desert: lava cake sa sladoledom (VisitZaprešić, b. d.).
Slika 17: Suvenir bana Josipa Jelačića

Izvor: HrTurizam.hr, 2019
Suvenir bana Josipa Jelačića dio je poklona koji čeka goste na kraju putovanja. Radi se o
suvenirima koji su dobiveni putem 3D printanja od eco friendly materijala
(VisitZaprešić, b. d.).
Slika 18: Letak programa

Letak programa uključuje najzanimljivije i najprivlačnije aktivnosti za odabranu ciljnu
skupinu. Bitno je istaknuti kako je sve prilagođeno djeci te lokalno i autentično.

28
Na slici 19 nalazi se online promocija programa na internetskoj stranici.
Slika 19: Promocija programa na internetskoj stranici

29