Skoči na glavno stran Skoči na navigacijski meni Skoči na nogo
strani
Open Menu

•  Domov
•  O Založbi
○  O založbi
○  Prispevki
○  Uredniška ekipa
○  Izjava o varovanju podatkov
○  Kontakt
•  Knjige
•  Zbirke
○  DARIA
○  Fakulteta za naravoslovje in matematiko UPP
○  Globalni podjetniški monitor Slovenija / Global
Entrepreneurship Monitor Slovenia
○  Globalni podjetniški monitor - arhiv
○  Letopis Fakultete za gradbeništvo, prometno inženirstvo
in arhitekturo
○  Slovenski podjetniški observatorij / Slovenian
Entrepreneurship Observatory
○  Prostori
○  Razstavni katalogi UKM
○  Univerza v Splitu, Pravna fakulteta, strokovne in
znanstvene monografije
○  ZORA
•  KONFERENCE
○  Blejska eKonferenca
○  Dnevi varstvoslovja
○  EnRe - Energy & Responsibility
○  FEB International Scientific Conference
○  Fluidna tehnika
○  Kazensko pravosodje in varnost v srednji in vzhodni
Evropi
○  Konferenca mehatronike
○  Logistika v kmetijstvu
○  Medicina, pravo in družba
○  Metode poučevanja za ekonomske in poslovne vede
○  OTS Sodobne informacijske tehnologije in storitve
○  Pomen učenja tujih strokovnih jezikov za komunikacijo
med kulturami
○  Pravo in ekonomija
○  Raziskovanje in izobraževanje v zdravstveni negi
○  Razvoj organizacijskih znanosti
○  ROSUS
○  Simpozij o aplikativni elektromagnetiki
○  Slavistični znanstveni premisleki
○  Tehnologije in poslovni modeli za krožno gospodarstvo
○  Trajnostna energija in varstvo okolja
○  Varnost v lokalnih skupnostih
•  Časopisi
•  Informacije
○  Za avtorje
Išči
•  Registracija
•  Prijava
•  |
•  English
•  Slovenščina
Program razvoja održivog
turizma u Sisku i Petrinji
Avtorji
Marko Koščak (ur.)
Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
https://orcid.org/0000-0002-2332-5639
Barbara Pavlakovič (ur.)
Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
https://orcid.org/0000-0003-0258-8656
Ingrid Padjen Đurić (ur.)
TZ Sisačko-moslavačke županije
Marko Jurakić (ur.)
Vimal akademija
DOI: https://doi.org/10.18690/um.ft.7.2022
Ključne besede:
razvojni program, trajnostni razvoj, ruralni turizem, urbani turizem,
obnova turistične infrastrukture, Sisačko-moslovačka, županija
Kratka vsebina
Monografija „Program razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji“
rezultat je projekta kojim želimo potaknuti obnovu ruralnoga i
urbanoga turizma na potresom oštećenom području  hrvatske regije
Sisačko-moslavačka županija. Sisačko-moslavačka županija nalazi se
u središnjoj Hrvatskoj i ima vrlo povoljan položaj između Slovenije,
Bosne i Hercegovine i Srbije. Sa svojim prirodnim bogatstvima ima
velik potencijal razvoja turizma i, još više, održivog turizma. Sisak
kao kulturno središte pruža mogućnosti industrijskog i urbanog
turizma, dok Petrinja pruža mogućnost aktivnosti u prirodi te
upoznavanje baštine i tradicije (na primjer lončarstva). Odlična
atrakcija održivoga turizma je i priroda parka Lonjsko polje.
Mentori i studenti prve godine postdiplomskog programa na
Fakultetu za turizam Sveučilišta u Mariboru (Slovenija) uz
sudjelovanje lokalnog stanovništva suočili su se sa strateškim
izazovom razvoja turizma. Nakon analize stanja, pripremili su viziju
razvoja, utvrdili prioritetna područja rada, definirali mjere i
pokazatelje te način njihova praćenja. Akcijski plan temelji se na
teoriji razvoja održivog turizma u zaštićenim područjima,
predstavljenoj na početku ove monografije.
Monografija Program razvoja za trajnostni turizem v Sisku in
Petrinji je rezultat projekta, s katerim želimo spodbuditi obnovo
ruralnega in urbanega turizma na po potresu prizadetem območju
hrvaške regije Sisačko-moslavačka županija. Sisačko-moslavačka
županija je umeščena v centralno Hrvaško z ugodnim položajem
med Slovenijo, Bosno in Hercegovino ter Srbijo. Zaradi svojih
naravnih bogastev ima velik potencial razvoja turizma oziroma še
bolje trajnostnega turizma. Sisek kot kulturno središče omogoča
razvoj industrijskega ter urbanega turizma, Petrinja pa nudi
aktivnosti v naravi ter spoznanje dediščine in tradicije (kot je na
primer lončarstvo). Velika znamenitost regije pa je tudi park
Lonjsko polje. Strateški izziv razvoja turizma so obravnavali
mentorji in študenti 1. letnika magistrskega programa na Fakulteti
za turizem Brežice Univerze v Mariboru ob participativnem
sodelovanju lokalnega prebivalstva. Po opravljeni analizi stanja so
pripravili vizijo razvoja in določili prednostna področja dela,
opredelili ukrepe ter določili kazalnike in način njihovega
spremljanja. Sam akcijski načrt temelji na teoriji razvoja
trajnostnega turizma na zaščitenih območjih, ki je predstavljena na
začetku te monografije.
Prenosi
Podatki o prenosih še niso na voljo.
Biografije avtorja
Marko Koščak (ur.), Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
Brežice, Slovenija. E-pošta: marko.koscak@um.si
Barbara Pavlakovič (ur.), Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
Brežice, Slovenija. E-pošta: barbara.pavlakovic@um.si
Ingrid Padjen Đurić (ur.), TZ Sisačko-moslavačke županije
Sisak, Hrvaška. E-pošta: info@turizam-smz.hr
Marko Jurakić (ur.), Vimal akademija
Popovača, Hrvaška. E-pošta: vimalakademija@gmail.com
[image]
Prenosi
PDF
Trda vezava (Brezplačno)
Izdano
11.11.2022
Kategorije
•  Turizem
•  Varstvo okolja
•  2022
•  Znanstvena monografija
•  Odprti dostop
•  Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
•  Hrvaški jezik
Avtorske pravice (c) 2022 Univerza v Mariboru, Univerzitetna
založba
Licenca
[image]
To delo je licencirano pod Creative Commons Priznanje avtorstva
4.0 mednarodno licenco.
Podrobnosti o formatu publikacije na
voljo: PDF
PDF
ISBN-13 (15)
978-961-286-656-3
COBISS.SI ID (00)
126478083
THEMA Subject Codes (93)
WTHC
Date of first publication (11)
11.11.2022
Podrobnosti o formatu publikacije na
voljo: Trda vezava (Brezplačno)
Trda vezava (Brezplačno)
ISBN-13 (15)
978-961-286-657-0
COBISS.SI ID (00)
126460931
Date of first publication (11)
11.11.2022
Dimenzije
16.50cm x 23.50cm x 1.4cm
Kako citirati
Program razvoja održivog turizma u Sisku i Petrinji. (2022).
Univerzitetna založba Univerze v Mariboru. https://
doi.org/10.18690/um.ft.7.2022
Več formatov citiranja
•  ACM
•  ACS
•  APA
•  ABNT
•  Chicago
•  Harvard
•  IEEE
•  MLA
•  Turabian
•  Vancouver
•  AMA
Prenesi citat
•  Endnote/Zotero/Mendeley (RIS)
•  BibTeX
Oddaj nov prispevek
Oddaj nov prispevek
Druge organizacije Prebrskaj "Druge organizacije"... Institut za
narodnostna vprašanja, Ljubljana, Slovenija Kemtijsko
izobraževalna skupnost Gorski Kotar, Prezid, Hrvaška
Kmetijski inštitut Slovenije Kmetijsko gozdarski zavod
Maribor Kmetijsko gozdarski zavod Murska Sobota Kmetijsko
gozdarski zavod Nova Gorica Ministrstvo za kmetijstvo,
gozdarstvo in prehrano RS, Slovenija Pomurska akademska
znanstvena unija (PAZU), Slovenija Univerza na Primorskem,
Fakulteta za matematiko, naravoslovje in informacijske
tehnologije Univerza v Ljubljani, Akademija za glasbo
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta Univerza v
Ljubljani, Fakulteta za družbene vede Univerza v Ljubljani,
Medicinska fakulteta Univerza v Ljubljani, Pravna fakulteta
Univerza v Ljubljani, Založba Fakultete za računalništvo in
informatiko Univerza v Splitu, Pravna fakulteta, Hrvaška
Urad RS za mladino Ustanova dr. Šiftarjeva fundacija, Tišina,
Slovenija Vimal - Međunarodni centar za razvoj ljudskih
potencijala, Hrvaška Založba Univerze v Ljubljani Zveza
društev pravnikov Slovenije Zveza društev za gospodarsko
pravo Slovenije Področje Prebrskaj "Področje"... Arhitektura
in oblikovanje Biokemija Biologija Biotehnika Ekonomija
Elektrotehnika Energetika Filozofija Fizika Geografija
Gradbeništvo Humanistika Jezikoslovje Kemija in kemijska
tehnologija Kmetijstvo Kriminologija Literarne vede Logistika
Matematika Materiali Medicina Medijske komunikacije
Mehanika Muzikologija Podjetništvo Politične vede Poslovne
vede Pravo Promet in prometno inženirstvo Psihologija
Računalništvo in informatika Sociologija Strojništvo Šport
Telekomunikacije Turizem Umetnost Upravne in
organizacijaske vede Varnostne vede Varstvo okolja Vzgoja in
izobraževanje Zdravstvene vede Zgodovina Leto Prebrskaj
"Leto"... 2024 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016
2010-2015 2000-2010 do 2000 Vrsta publikacije Prebrskaj
"Vrsta publikacije"... Znanstvena monografija Strokovna
monografija Učbenik Zbornik konference Drugo učno gradivo
Druge monografije Zbornik povzetkov Dostop Prebrskaj
"Dostop"... Odprti dostop Prosti dostop Univerza v Mariboru
Prebrskaj "Univerza v Mariboru"... Univerza v Mariboru,
Ekonomsko-poslovna fakulteta Univerza v Mariboru,
Fakulteta za elektrotehniko, računalništvo in informatiko
Univerza v Mariboru, Fakulteta za energetiko Univerza v
Mariboru, Fakulteta za gradbeništvo, prometno inženirstvo in
arhitekturo Univerza v Mariboru, Fakulteta za kemijo in
kemijsko tehnologijo Univerza v Mariboru, Fakulteta za
kmetijstvo in biosistemske vede Univerza v Mariboru,
Fakulteta za logistiko Univerza v Mariboru, Fakulteta za
naravoslovje in matematiko Univerza v Mariboru, Fakulteta
za organizacijske vede Univerza v Mariboru, Fakulteta za
strojništvo Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
Univerza v Mariboru, Fakulteta za varnostne vede Univerza v
Mariboru, Fakulteta za zdravstvene vede Univerza v
Mariboru, Filozofska fakulteta Univerza v Mariboru,
Medicinska fakulteta Univerza v Mariboru, Pedagoška
fakulteta Univerza v Mariboru, Pravna fakulteta Univerzitetna
knjižnica Maribor Jezik Prebrskaj "Jezik"... Slovenski jezik
Angleški jezik Nemški jezik Hrvaški jezik Italijanski jezik
Slovaški jezik Portugalski jezik Grški jezik Večjezično
Ključne besede
Deli
[image]
[image] [image] [image] [image] [image] [image]


Prirodna i kulturna baština kao pokretač razvoja održivog turizma u destinaciji Sisak i Petrinja


Strategija i akcijski plan za destinaciju Sisak i Petrinja


Pavlakovič, Barbara;Koščak, Marko;Ožbolt, Zoran;Čeligoj, Vladimir

Skoči na glavno stran Skoči na navigacijski meni Skoči na nogo
strani
Open Menu

•  Domov
•  O Založbi
○  O založbi
○  Prispevki
○  Uredniška ekipa
○  Izjava o varovanju podatkov
○  Kontakt
•  Knjige
•  Zbirke
○  DARIA
○  Fakulteta za naravoslovje in matematiko UPP
○  Globalni podjetniški monitor Slovenija / Global
Entrepreneurship Monitor Slovenia
○  Globalni podjetniški monitor - arhiv
○  Letopis Fakultete za gradbeništvo, prometno inženirstvo
in arhitekturo
○  Slovenski podjetniški observatorij / Slovenian
Entrepreneurship Observatory
○  Prostori
○  Razstavni katalogi UKM
○  Univerza v Splitu, Pravna fakulteta, strokovne in
znanstvene monografije
○  ZORA
•  KONFERENCE
○  Blejska eKonferenca
○  Dnevi varstvoslovja
○  EnRe - Energy & Responsibility
○  FEB International Scientific Conference
○  Fluidna tehnika
○  Kazensko pravosodje in varnost v srednji in vzhodni
Evropi
○  Konferenca mehatronike
○  Logistika v kmetijstvu
○  Medicina, pravo in družba
○  Metode poučevanja za ekonomske in poslovne vede
○  OTS Sodobne informacijske tehnologije in storitve
○  Pomen učenja tujih strokovnih jezikov za komunikacijo
med kulturami
○  Pravo in ekonomija
○  Raziskovanje in izobraževanje v zdravstveni negi
○  Razvoj organizacijskih znanosti
○  ROSUS
○  Simpozij o aplikativni elektromagnetiki
○  Slavistični znanstveni premisleki
○  Tehnologije in poslovni modeli za krožno gospodarstvo
○  Trajnostna energija in varstvo okolja
○  Varnost v lokalnih skupnostih
•  Časopisi
•  Informacije
○  Za avtorje
Išči
•  Registracija
•  Prijava
•  |
•  English
•  Slovenščina
Program održivog razvoja
Gorskog kotara
Avtorji
Barbara Pavlakovič (ur.)
Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
https://orcid.org/0000-0003-0258-8656
Marko Koščak (ur.)
Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
https://orcid.org/0000-0002-2332-5639
Zoran Ožbolt (ur.)
KIS Gorski kotar
Vladimir Čeligoj (ur.)
Republika Slovenija, Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in
prehrano
DOI: https://doi.org/10.18690/978-961-286-529-0
Ključne besede:
turizem, trajnostni razvoj, presoja nosilne sprejemljivosti okolja,
razvojni program, Gorski kotar
Kratka vsebina
Trajnostni razvojni program Gorskega kotarja. Monografija
»Trajnostni razvojni program Gorskega kotarja« predstavlja zbir
rezultatov projekta, s katerim smo želeli spodbuditi trajnostno
delovanje in strateški razvoj hrvaškega obmejnega območja
Gorskega kotarja vse od Prezida do Gerova. Območje je oddaljeno
od glavnih hrvaških prometnic, a hkrati umeščeno med tri države
(Hrvaška, Slovenija in Italija), ki so bile za domačine vedno vir
zaposlitve, informacij in družabnega življenja. Preplet različnih
tradicij je omogočil oblikovanje avtohtone kulture, ki združuje
zanimive zgodbe, običaje, obrti, jedi in uporabo naravnih virov iz
neokrnjene narave, v kateri leži destinacija. Vse to je odlična
podlaga za razvoj turizma, ki kot nova gospodarska panoga lahko
omogoči razvoj gospodarstva, obrne demografsko sliko in spodbudi
vsesplošni razvoj območja. Strateški izziv razvoja turizma so v dveh
letih obravnavali mentorji in študenti magistrskega programa
Turizem na Fakulteti za turizem Univerze v Mariboru ob
participativnem sodelovanju lokalnega prebivalstva. Po opravljeni
analizi stanja so pripravili vizijo razvoja in določili prednostna
področja dela, opredelili ukrepe ter določili kazalnike in način
njihovega spremljanja. Sam akcijski načrt temelji na teoriji presoje
nosilne sprejemljivosti okolja.
Monografija „Program održivog razvoja Gorskog kotara“ predstavlja
zbirku rezultata projekta s kojim smo željeli promovirati održivo
poslovanje i strateški razvoj hrvatskog pograničnog područja
Gorskog kotara od Prezida do Gerova. Područje je daleko od
glavnih hrvatskih cesta, ali istodobno smješteno između tri države
(Hrvatska, Slovenija i Italija), koje su mještanima uvijek bile izvor
zaposlenja, informiranja i društvenog života. Ispreplitanje različitih
tradicija omogućilo je stvaranje autohtone kulture koja kombinira
zanimljive priče, običaje, zanate, jela i upotrebu prirodnih resursa iz
netaknute prirode u kojoj leži odredište. Sve je to izvrsna osnova za
razvoj turizma, koji kao nova industrija može omogućiti razvoj
gospodarstva, preokrenuti demografsku sliku i potaknuti cjelokupni
razvoj područja. Tijekom dvije godine mentori i studenti
magistarskog programa Turizam na Fakultetu za turizam Sveučilišta
u Mariboru razgovarali su o strateškom izazovu razvoja turizma uz
participativno sudjelovanje lokalnog stanovništva. Nakon analize
stanja pripremili su viziju razvoja i utvrdili prioritetna područja
rada, definirali mjere i utvrdili pokazatelje i način njihovog
praćenja. Sam akcijski plan temelji se na teoriji procjene nosivosti
okoliša.
Prenosi
Podatki o prenosih še niso na voljo.
Biografije avtorja
Barbara Pavlakovič (ur.), Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
Barbara Pavlakovič je asistentka na Univerzi v Mariboru, Fakulteti
za turizem. Njeno delovno in raziskovalno področje pokriva različne
vidike turizma (na primer industrijski turizem), komunikacije in
varnosti v turizmu. Diplomirala je na Fakulteti za družbene vede
Univerze v Ljubljani na področju komunikologije, svoje veščine
odnosov z javnostmi je razvila v več organizacijah kot
strokovnjakinja za odnose z javnostmi in nadaljevala kariero v
akademskem svetu. Trenutno pripravlja doktorat na Fakulteti za
organizacijske vede Univerze v Mariboru.
Brežice, Slovenija. E-pošta: barbara.pavlakovic@um.si
Marko Koščak (ur.), Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
MARKO KOŠČAK je študiral v Ljubljani, Birminghamu (Združeno
kraljestvo), na Dunaju (Avstrija) in leta 1999 doktoriral na temo
»Preobrazba slovenskega podeželja ob slovensko-hrvaški meji« na
Filozofski fakulteti - Oddelek za geografijo. Je ustanovni član
Slovenske mreže za razvoj podeželja, ki je del evropske mreže
»PREPARE«. Njegove delovne izkušnje so predvsem na področju
trajnostnega razvoja lokalnih skupnosti, turizma na podeželju,
gospodarske diverzifikacije na podeželju, dediščinskega turizma,
regionalnega razvoja ter čezmejnega sodelovanja. Na Fakulteti za
turizem v Brežicah predava predmete Turistična geografija,
Praktikum in Trajnostni, zeleni ter odgovorni turizem.
Brežice, Slovenija. E-pošta: marko.koscak@um.si
Zoran Ožbolt (ur.), KIS Gorski kotar
Prezid, Hrvaška. E-pošta: zoran.ozbolt@gmail.com
Vladimir Čeligoj (ur.), Republika Slovenija, Ministrstvo za
kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano
Ljubljana, Slovenija. E-pošta: gp.mkgp@gov.si
[image]
Prenosi
PDF
Mehka vezava (Brezplačno)
Izdano
27.10.2021
Kategorije
•  Kemtijsko izobraževalna skupnost Gorski Kotar, Prezid,
Hrvaška
•  Turizem
•  Varstvo okolja
•  2021
•  Strokovna monografija
•  Odprti dostop
•  Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
•  Hrvaški jezik
Avtorske pravice (c) 2021 Univerza v Mariboru, Univerzitetna
založba
Licenca
[image]
To delo je licencirano pod Creative Commons Priznanje avtorstva-
Nekomercialno-Brez predelav 4.0 mednarodno licenco.
Podrobnosti o formatu publikacije na
voljo: PDF
PDF
ISBN-13 (15)
978-961-286-529-0
COBISS.SI ID (00)
81311235
THEMA Subject Codes (93)
RNU, GTP
Date of first publication (11)
27.10.2021
Podrobnosti o formatu publikacije na
voljo: Mehka vezava (Brezplačno)
Mehka vezava (Brezplačno)
COBISS.SI ID (00)
81308419
ISBN-13 (15)
978-961-286-530-6
THEMA Subject Codes (93)
RNU, GTP
Date of first publication (11)
27.10.2021
Dimenzije
16.5cm x 23.5cm x 2.6mm
Kako citirati
Program održivog razvoja Gorskog kotara. (2021). Univerzitetna
založba Univerze v Mariboru. https://
doi.org/10.18690/978-961-286-529-0
Več formatov citiranja
•  ACM
•  ACS
•  APA
•  ABNT
•  Chicago
•  Harvard
•  IEEE
•  MLA
•  Turabian
•  Vancouver
•  AMA
Prenesi citat
•  Endnote/Zotero/Mendeley (RIS)
•  BibTeX
Oddaj nov prispevek
Oddaj nov prispevek
Druge organizacije Prebrskaj "Druge organizacije"... Institut za
narodnostna vprašanja, Ljubljana, Slovenija Kemtijsko
izobraževalna skupnost Gorski Kotar, Prezid, Hrvaška
Kmetijski inštitut Slovenije Kmetijsko gozdarski zavod
Maribor Kmetijsko gozdarski zavod Murska Sobota Kmetijsko
gozdarski zavod Nova Gorica Ministrstvo za kmetijstvo,
gozdarstvo in prehrano RS, Slovenija Pomurska akademska
znanstvena unija (PAZU), Slovenija Univerza na Primorskem,
Fakulteta za matematiko, naravoslovje in informacijske
tehnologije Univerza v Ljubljani, Akademija za glasbo
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta Univerza v
Ljubljani, Fakulteta za družbene vede Univerza v Ljubljani,
Medicinska fakulteta Univerza v Ljubljani, Pravna fakulteta
Univerza v Ljubljani, Založba Fakultete za računalništvo in
informatiko Univerza v Splitu, Pravna fakulteta, Hrvaška
Urad RS za mladino Ustanova dr. Šiftarjeva fundacija, Tišina,
Slovenija Vimal - Međunarodni centar za razvoj ljudskih
potencijala, Hrvaška Založba Univerze v Ljubljani Zveza
društev pravnikov Slovenije Zveza društev za gospodarsko
pravo Slovenije Področje Prebrskaj "Področje"... Arhitektura
in oblikovanje Biokemija Biologija Biotehnika Ekonomija
Elektrotehnika Energetika Filozofija Fizika Geografija
Gradbeništvo Humanistika Jezikoslovje Kemija in kemijska
tehnologija Kmetijstvo Kriminologija Literarne vede Logistika
Matematika Materiali Medicina Medijske komunikacije
Mehanika Muzikologija Podjetništvo Politične vede Poslovne
vede Pravo Promet in prometno inženirstvo Psihologija
Računalništvo in informatika Sociologija Strojništvo Šport
Telekomunikacije Turizem Umetnost Upravne in
organizacijaske vede Varnostne vede Varstvo okolja Vzgoja in
izobraževanje Zdravstvene vede Zgodovina Leto Prebrskaj
"Leto"... 2024 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016
2010-2015 2000-2010 do 2000 Vrsta publikacije Prebrskaj
"Vrsta publikacije"... Znanstvena monografija Strokovna
monografija Učbenik Zbornik konference Drugo učno gradivo
Druge monografije Zbornik povzetkov Dostop Prebrskaj
"Dostop"... Odprti dostop Prosti dostop Univerza v Mariboru
Prebrskaj "Univerza v Mariboru"... Univerza v Mariboru,
Ekonomsko-poslovna fakulteta Univerza v Mariboru,
Fakulteta za elektrotehniko, računalništvo in informatiko
Univerza v Mariboru, Fakulteta za energetiko Univerza v
Mariboru, Fakulteta za gradbeništvo, prometno inženirstvo in
arhitekturo Univerza v Mariboru, Fakulteta za kemijo in
kemijsko tehnologijo Univerza v Mariboru, Fakulteta za
kmetijstvo in biosistemske vede Univerza v Mariboru,
Fakulteta za logistiko Univerza v Mariboru, Fakulteta za
naravoslovje in matematiko Univerza v Mariboru, Fakulteta
za organizacijske vede Univerza v Mariboru, Fakulteta za
strojništvo Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
Univerza v Mariboru, Fakulteta za varnostne vede Univerza v
Mariboru, Fakulteta za zdravstvene vede Univerza v
Mariboru, Filozofska fakulteta Univerza v Mariboru,
Medicinska fakulteta Univerza v Mariboru, Pedagoška
fakulteta Univerza v Mariboru, Pravna fakulteta Univerzitetna
knjižnica Maribor Jezik Prebrskaj "Jezik"... Slovenski jezik
Angleški jezik Nemški jezik Hrvaški jezik Italijanski jezik
Slovaški jezik Portugalski jezik Grški jezik Večjezično
Ključne besede
Deli
[image]
[image] [image] [image] [image] [image] [image]


Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na projektnom području


Opis i analiza stanja projektnog područja


Poljoprivredno - edukacijski centar Gorski Kotar


Značaj tehničke i kulturne Baštine u Prezidu


Dvorac Zrinski - zbirka i ponuda "putevima frankopana"


Skoči na glavno stran Skoči na navigacijski meni Skoči na nogo
strani
Open Menu

•  Domov
•  O Založbi
○  O založbi
○  Prispevki
○  Uredniška ekipa
○  Izjava o varovanju podatkov
○  Kontakt
•  Knjige
•  Zbirke
○  DARIA
○  Fakulteta za naravoslovje in matematiko UPP
○  Globalni podjetniški monitor Slovenija / Global
Entrepreneurship Monitor Slovenia
○  Globalni podjetniški monitor - arhiv
○  Letopis Fakultete za gradbeništvo, prometno inženirstvo
in arhitekturo
○  Slovenski podjetniški observatorij / Slovenian
Entrepreneurship Observatory
○  Prostori
○  Razstavni katalogi UKM
○  Univerza v Splitu, Pravna fakulteta, strokovne in
znanstvene monografije
○  ZORA
•  KONFERENCE
○  Blejska eKonferenca
○  Dnevi varstvoslovja
○  EnRe - Energy & Responsibility
○  FEB International Scientific Conference
○  Fluidna tehnika
○  Kazensko pravosodje in varnost v srednji in vzhodni
Evropi
○  Konferenca mehatronike
○  Logistika v kmetijstvu
○  Medicina, pravo in družba
○  Metode poučevanja za ekonomske in poslovne vede
○  OTS Sodobne informacijske tehnologije in storitve
○  Pomen učenja tujih strokovnih jezikov za komunikacijo
med kulturami
○  Pravo in ekonomija
○  Raziskovanje in izobraževanje v zdravstveni negi
○  Razvoj organizacijskih znanosti
○  ROSUS
○  Simpozij o aplikativni elektromagnetiki
○  Slavistični znanstveni premisleki
○  Tehnologije in poslovni modeli za krožno gospodarstvo
○  Trajnostna energija in varstvo okolja
○  Varnost v lokalnih skupnostih
•  Časopisi
•  Informacije
○  Za avtorje
Išči
•  Registracija
•  Prijava
•  |
•  English
•  Slovenščina
Program razvoja za održivi
ruralni turizam u Moslavini
Avtorji
Barbara Pavlakovič (ur.)
Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
https://orcid.org/0000-0003-0258-8656
Marko Jurakić (ur.)
Vimal akademija
Marko Koščak (ur.)
Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
https://orcid.org/0000-0002-2332-5639
DOI: https://doi.org/10.18690/
Ključne besede:
turizem, trajnostni razvoj, razvojni program, ruralni turizem,
družinske kmetije, Moslavina
Kratka vsebina
Razvojni program za trajnostni podeželski turizem v Moslavini.
Monografija Program razvoja za trajnostni ruralni turizem v
Moslavini je rezultat projekta, s katerim želimo spodbuditi
trajnostni podeželski turizem na širšem območju hrvaške regije
Moslavina. Moslavina je umeščena v centralno Hrvaško z ugodnim
položajem med Slovenijo, Bosno in Hercegovino ter Srbijo. Zaradi
svojih naravnih bogastev ima velik potencial razvoja turizma
oziroma še bolje trajnostnega turizma. V regiji je mnogo družinskih
kmetij (OPG-jev), ki nudijo tudi turistično ponudbo, prav tako pa
lahko regija gradi turizem na ponudbi parka Lonjsko polje in
Moslavačke gore. Strateški izziv razvoja turizma so obravnavali
mentorji in študenti 1. letnika magistrskega programa Turizem na
Fakulteti za turizem Brežice Univerze v Mariboru ob
participativnem sodelovanju lokalnega prebivalstva. Po opravljeni
analizi stanja so pripravili vizijo razvoja in določili prednostna
področja dela, opredelili ukrepe ter določili kazalnike in način
njihovega spremljanja. Sam akcijski načrt temelji na teoriji razvoja
trajnostnega turizma na zaščitenih območjih, ki je predstavljena na
začetku te monografije.
Prenosi
Podatki o prenosih še niso na voljo.
Biografije avtorja
Barbara Pavlakovič (ur.), Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
Barbara Pavlakovič je asistentka na Fakulteti za turizem Univerze v
Mariboru. Njeno raziskovalno delo pokriva različne vidike turizma,
komunikacije in varnosti v turizmu. Diplomirala je iz
komunikologije na Fakulteti za družbene vede Univerze v Ljubljani
in bila nato zaposlena kot predstavnica za odnose z javnostmi v
različnih organizacijah. Svojo kariero je nadaljevala v akademskem
krogu, trenutno je doktorska študentka Fakulteti za organizacijske
vede Univerze v Mariboru.
Brežice, Slovenija. E-pošta: barbara.pavlakovic@um.si
Marko Jurakić (ur.), Vimal akademija
Moslavačka Slatina, Popovača, Hrvaška. E-pošta:
vimalakademija@gmail.com.
Marko Koščak (ur.), Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
Brežice, Slovenija. E-pošta: marko.koscak@um.si
[image]
Prenosi
PDF
Mehka vezava (Brezplačno)
Izdano
16.07.2020
Kategorije
•  Vimal - Međunarodni centar za razvoj ljudskih potencijala,
Hrvaška
•  Turizem
•  2020
•  Znanstvena monografija
•  Odprti dostop
•  Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
•  Hrvaški jezik
Avtorske pravice (c) 2020 Univerza v Mariboru, Univerzitetna
založba
Podrobnosti o formatu publikacije na
voljo: PDF
PDF
ISBN-13 (15)
978-961-286-364-7
DOI (06)
10.18690/978-961-286-364-7
COBISS.SI ID (00)
22388995
Date of first publication (11)
16.07.2020
Podrobnosti o formatu publikacije na
voljo: Mehka vezava (Brezplačno)
Mehka vezava (Brezplačno)
DOI (06)
10.18690/978-961-286-364-7
COBISS.SI ID (00)
31677443
ISBN-13 (15)
978-961-286-394-4
Publication date of print counterpart (19)
09.10.2020
Dimenzije
16,5cm x 23,5cm x 1cm
Kako citirati
Program razvoja za održivi ruralni turizam u Moslavini. (2020).
Univerzitetna založba Univerze v Mariboru. https://
doi.org/10.18690/
Več formatov citiranja
•  ACM
•  ACS
•  APA
•  ABNT
•  Chicago
•  Harvard
•  IEEE
•  MLA
•  Turabian
•  Vancouver
•  AMA
Prenesi citat
•  Endnote/Zotero/Mendeley (RIS)
•  BibTeX
Oddaj nov prispevek
Oddaj nov prispevek
Druge organizacije Prebrskaj "Druge organizacije"... Institut za
narodnostna vprašanja, Ljubljana, Slovenija Kemtijsko
izobraževalna skupnost Gorski Kotar, Prezid, Hrvaška
Kmetijski inštitut Slovenije Kmetijsko gozdarski zavod
Maribor Kmetijsko gozdarski zavod Murska Sobota Kmetijsko
gozdarski zavod Nova Gorica Ministrstvo za kmetijstvo,
gozdarstvo in prehrano RS, Slovenija Pomurska akademska
znanstvena unija (PAZU), Slovenija Univerza na Primorskem,
Fakulteta za matematiko, naravoslovje in informacijske
tehnologije Univerza v Ljubljani, Akademija za glasbo
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta Univerza v
Ljubljani, Fakulteta za družbene vede Univerza v Ljubljani,
Medicinska fakulteta Univerza v Ljubljani, Pravna fakulteta
Univerza v Ljubljani, Založba Fakultete za računalništvo in
informatiko Univerza v Splitu, Pravna fakulteta, Hrvaška
Urad RS za mladino Ustanova dr. Šiftarjeva fundacija, Tišina,
Slovenija Vimal - Međunarodni centar za razvoj ljudskih
potencijala, Hrvaška Založba Univerze v Ljubljani Zveza
društev pravnikov Slovenije Zveza društev za gospodarsko
pravo Slovenije Področje Prebrskaj "Področje"... Arhitektura
in oblikovanje Biokemija Biologija Biotehnika Ekonomija
Elektrotehnika Energetika Filozofija Fizika Geografija
Gradbeništvo Humanistika Jezikoslovje Kemija in kemijska
tehnologija Kmetijstvo Kriminologija Literarne vede Logistika
Matematika Materiali Medicina Medijske komunikacije
Mehanika Muzikologija Podjetništvo Politične vede Poslovne
vede Pravo Promet in prometno inženirstvo Psihologija
Računalništvo in informatika Sociologija Strojništvo Šport
Telekomunikacije Turizem Umetnost Upravne in
organizacijaske vede Varnostne vede Varstvo okolja Vzgoja in
izobraževanje Zdravstvene vede Zgodovina Leto Prebrskaj
"Leto"... 2024 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016
2010-2015 2000-2010 do 2000 Vrsta publikacije Prebrskaj
"Vrsta publikacije"... Znanstvena monografija Strokovna
monografija Učbenik Zbornik konference Drugo učno gradivo
Druge monografije Zbornik povzetkov Dostop Prebrskaj
"Dostop"... Odprti dostop Prosti dostop Univerza v Mariboru
Prebrskaj "Univerza v Mariboru"... Univerza v Mariboru,
Ekonomsko-poslovna fakulteta Univerza v Mariboru,
Fakulteta za elektrotehniko, računalništvo in informatiko
Univerza v Mariboru, Fakulteta za energetiko Univerza v
Mariboru, Fakulteta za gradbeništvo, prometno inženirstvo in
arhitekturo Univerza v Mariboru, Fakulteta za kemijo in
kemijsko tehnologijo Univerza v Mariboru, Fakulteta za
kmetijstvo in biosistemske vede Univerza v Mariboru,
Fakulteta za logistiko Univerza v Mariboru, Fakulteta za
naravoslovje in matematiko Univerza v Mariboru, Fakulteta
za organizacijske vede Univerza v Mariboru, Fakulteta za
strojništvo Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem
Univerza v Mariboru, Fakulteta za varnostne vede Univerza v
Mariboru, Fakulteta za zdravstvene vede Univerza v
Mariboru, Filozofska fakulteta Univerza v Mariboru,
Medicinska fakulteta Univerza v Mariboru, Pedagoška
fakulteta Univerza v Mariboru, Pravna fakulteta Univerzitetna
knjižnica Maribor Jezik Prebrskaj "Jezik"... Slovenski jezik
Angleški jezik Nemški jezik Hrvaški jezik Italijanski jezik
Slovaški jezik Portugalski jezik Grški jezik Večjezično
Ključne besede
Deli
[image]
[image] [image] [image] [image] [image] [image]


Razvoj održivog turizma u zaštićenim područjima


Strategija i akcijski plan za destinaciju Moslavina


Predlog metode za pouzdanu identifikaciju lica koja su pucala iz vatrenog oružja

strelno orožje;kazniva dejanja;identifikacija obraza;streljanje;info:eu-repo/classification/udc/340.6:343.3/.7

3. SLOVENSKI DNEVI VARSTVOSLOVJA
© 2002 Visoka policijsko-varnostna šola, Ljubljana
PREDLOG METODE ZA POUZDANU IDENTIFIKACIJU LICA KOJA SU
PUCALA IZ VATRENOG ORUŽJA
Aleksandar Ivanović
Ministarstvo unutrašnjih poslova Crne Gore
UVOD
Kod krivičnih djela izvršenih iz vatrenog oružja, jedna od veoma bitnih, a često i presudih
činjenica, za razrješenje istih je i odgovor na pitanje:

 da li je osumnjičeni zaista pucao iz vatrenog oružja.

Odgovor na ovo pitanje dobijamo vještačenjem tragova koji nastaju prilikom opaljenja metka iz
vatrenog oružja. Od samog početka primjene naučnih metoda u kriminalistici, odnosno
kriminalističkoj tehnici, stručnjaci-istraživači iz ove oblasti vrše stalna istraživanja u pravcu
iznalaženja što pouzdanije metode koja će nam poslužiti za identifikovanje lica koja su pucala iz
vatrenog oružja. Te metode su se uglavnom zasnivale na detektovanju produkata, koji nastaju prilikom
opaljenja metka iz vatrenog oružja, a zadržavaju se na šakama lica koja su izvršila to opaljenje.
Prve metode za identifikaciju lica koja su pucala iz vatrenog oružja zasnivale su se na
detektovanju organskih produkata koji nastaju prilikom sagorijevanja barutnog punjenja metka kod
opaljenja istog iz vatrenog oružja. Kako su se ove metode pokazale nepouzdane, aproksimativne i
vremenom anahrone, to su stručnjaci istraživači iz ove oblasti tragali za što pouzdanijim načinom
identifikacije lica koje je pucalo iz vatrenog oružja. Tako su se sredinom dvadesetog vijeka počele
pojavljiti metode za identifikaciju mogućeg strijelca, koje se zasnivaju na vještačenju elemenata iz
inicijalne kapisle metka vatrenog oružja. To sve zahvaljući napredku fiziko-hemijskih instrumentalnih
metoda koje su mogle da detektuju i elemente u mikrotragovima, kao što su to elementi iz inicijalne
kapisle metka vatrenog oružja. Iako su ove metode, pouzdanije od metoda koje se zasnivaju na
detektovanju produka sagorijevanja barutnog punjenja metka vatrenog oružja, iste nijesu bile
apsolutno pouzdane i nijesu našle značajnu primjenu u policijsko-operativnoj praksi. Osmdesetih
godina dvadesetog vijeka, počinje da se javlja metoda skenirajuće elektromikroskopije sa energetskim
dodatkom sa X zracima (SEM/EDX) , a u cilju identifikacije lica za koja se sumnja da su rukovala
vatrenim oružjem. Pomenuta metoda se pokazala kao najpouzdanija metoda za identifikaciju lica koje
je pucalo iz vatrenog oružja. Međutim i pored svega i ovom metodom u nekim slučajevima, nemože se
apsolutno pouzdano identifikovati počinilac krivičnog djela izvršenim vatrenim oružjem. U ovom radu
će biti predočene takve situacije i predlog za prevazilaženje istih, odnosno biće predložena metoda
pouzdane identifikacije lica koja su izvršila krivično djelo sa vatrenim oružjem.
METODE ZA IDENTIFIKACIJU LICA KOJE JE PUCALO IZ VATRENOG ORUŽJA,
A ZASNIVAJU SE NA VJEŠTAČENJU ORGANSKIH ELEMENATA
 Metak ručnog vatrenog oružja se sastoji iz: 1. čaure, 2. projektila, 3. inicijalne kapisle i 4.
barutnog punjenja (slika broj 1.)
1

kriminalistično-tehnična sekcija

Slika broj 1: Prikaz sastava metka ručnog vatrenog oružja.

Proces opaljenja metka iz vatrenog oružja, odvija se na sledeći način: povlačenjem oroza
vatrenog oružja, udarna igla aktivira udarom inicijalnu kapislu metka. Inicijalna kapisla metka baca
varnicu i vrši zapaljenje barutnog punjenja metka. Zapaljeno barutno punjenje metka, oslobađa veliku
količinu gasova i samim tim izaziva veliki pritisak u čauri metka. Veliki pritisak u čauri dovodi do
izbacivanja projektila kroz usta cijevi vatrenog oružja u željenom pravcu. Teorijski bi sav barut u
barutnom punjenju metka trebao da sagori prilikom opaljenja metka iz vatrenog oružja. Međutim u
praksi se to nikada ne dešava. Naime, uvijek ostane jedan dio nesagorelih ili polusagorelih barutnih
čestica, koje se prilikom opaljenja metka iz vatrenog oružja, deponuju na svim predmetima, koji su se
nalazili u blizini istog. Detektovanjem tih tragova (polusagorelih i nesagorelih barutnih čestica),
dolazimo do identifikacije lica koja su pucala iz vatrenog oružja.
Stručnjaci iz oblasti kriminalističke tehnike, su se najviše i uglavnom bavili dokazivanjem
tragova barutnih čestica na šakama lica koja su izvršila ispaljenje projektila iz vatrenog oružja. To iz
razloga što se produkti sagorijevanja barutnog punjenja, prilikom opaljenja metka, najviše zadržavaju
na šaku lica koje je izvršilo to opaljenje. Rasprostiranje pomenutih produkata, najbolje se vidi sa
sledeće slike.

Slika broj 2. Prikaz rasprostiranja produkata sagorijevanja barutnog punjenja, kod ispaljenja
     projektila iz pištolja.

Kao što se vidi sa slike broj 2. najveći broj produkata sagorijevanja barutnog punjenja metka,
izlazi na usta cijevi vatrenog oružja (A). Međutim jedan dio tih produkata, rasprostire se unazan za
čaurom koja biva izbačena iz pištolja (B). Te nesagorele i polusagorele barutne čestice, deponuju se na
šaki lica koje je pucalo iz vatrenog oružja, odnosno na obadvije šake, ukoliko se opaljenje vrši kao na
slici sa dvije ruke. Dokazivanjem barutnih čestica na šakama osumnjičenog, vršimo i dokazivanje da
je isti pucao iz vatrenog oružja. Način rasprostiranja produkata sagorijevanja barutnog punjenja,
prilikom opaljenja metka iz revolvera, ne razlikuje se u mnogome od rasprostiranja istih iz pištolja, što
vidimo na slici broj 3.
2

Aleksandar Ivanović

Slika broj 3. Prikaz rasprostiranja produkata koji nastaju sagorijevanjem barutnog punjenja metka,
kod ispaljenja istog iz revolvera.

Identifikaciju lica koja su pucala iz vatrenog oružja, putem dokazivanja barutnih čestica, prvi su
uveli još 1911. godine, Valenštajn i Kober. Oni su za dokazivanje barutnih čestica, primjenjivali
hemijsku reakciju difenilamina i sumporne kiseline sa nitratima iz baruta. Godine 1933. stručnjak
policijske laboratorije Meksiko Sitija, Teodo Gonzales, prvi je primijenio uzorkovanje barutnih čestica
sa šaka osumnjičenog, putem toplog parafina. Ta metoda, kasnije veoma primjenjivana i popularna u
policijskoj i pravosudnoj praksi, nazvana je metoda "parafinske rukavice" ili po samom autoru iste,
nazvana je i Gonzalesov test.
Međutim, već predesetih godina dvadesetog vijeka, počinju da se javljaju stručna mišljenja u
pravcu nepouzdanosti i nekoreknosti rezultata vještačenja "parafinkse rukavice", putem dokazivanja
nitratnih čestica. Te primjedbe su se odnosile na to, da će difenilamin reagovati na veoma sličan, ako
ne i isti način, sa nitratnim čestima iz nekih drugih jedinjenja, kao što reaguje sa nitratnim česticama
nastalim sagorijevanjem barutnog punjenja kod opaljenja metka iz vatrenog oružja. Iz razloga stručnih
nedoumica po tom pitanju, poznati časopis za oblast kriminalistike Arhiv fur kriminologie, obratio se
dobitniku Nobelove nagrade za hemiju, Dr W. Wielandu. Mišljenje o podobnosti difenilaminskog testa
za utvrđivanje "ruke koja je pucala", objavljeno je u Arhiv fur kriminologie, Vol 118,od 1956. godine i
ono glasi:

Pošto se dfenilaminski test zasniva na oksidacionim sredstvima nije nikavo čudo što sve materije
ove vrste koje se iz ma kakvog razloga nalaze na površini neke ruke, mogu obmanuti u pogledu "ruke
koja je pucala". Na taj način parafinski test je izgubio svoju analitičnu specifičnost.

Međutim, iako diefinamimski test za utvrđivanje ruke koja je pucala, daje sličnu, ako ne i istu
reakciju sa mnogim jedinjenjima koje srećemo u svakodnevnom životu, kao što su: sve vrste
vještačkih azotnih đubriva, razne boje i lakovi, neki kozmetički preparati, duvanski pepeo,
suhomesnati proizvodi (nitrati im se dodaju zbog boje), i još niz jedinjenja, metoda "parafinske
rukavice" se i dan danas primjenjuje u policijskoj praksi pojedinih zemalja. To iz razloga, ukoliko se
vještačenje "parafinske rukavice" povjeri iskusnom stručnjaku i na pravi način se interpretira rezultat
vještačenja, ova metoda može da posluži kao jako indikativno sredstvo (podkrijepljena drugim
dokazima) za identifikaciju lica koje je pucalo iz vatrenog oružja. Tu je važno napomenuti da je
vještačenje parafinske rukavice veoma pouzdana (ako ne i apsolutno pouzdana) metoda, kod
vještačenja samoubistava izvršenih vatrenim oružjem.
Od zemalja u kojima se još u policijskoj praksi primjenjuje vještačenje "parafinske rukavice",
spadaju i zemlje bivše SFRJ. Odnosno, "parafinska rukavica" se primjenjuje u policijskoj praksi u
Crnoj Gori, Srbiji, Republici Srpskoj, Federaciji Bosne i Hercegovine, Makedoniji i Hrvatskoj (u
Hrvatskoj u forenzičkoj laboratoriji MUP-a "Ivan Vučetić", postoji SEM/EDX, ali ova metoda još nije
uvedena u rutinsku policijsku praksu).
3

kriminalistično-tehnična sekcija
METODE ZA IDENTIFIKACIJU LICA KOJE JE PUCALO IZ VATRENOG ORUŽJA,
A ZASNIVAJU SE NA VJEŠTAČENJU NEORGANSKIH ELEMENATA
Kod opaljenja metka iz vatrenog oružja, osim produkata koji nastaju sagorijevanjem barutnog
punjenja, u okolini istog dolazi do rasprostiranja elemenata koji potiču iz inicijalne kapisle metka.
Dokazivenjem elemenata iz inicijalne kapisle metka, na šakama osumnjičenog, dokazujemo da je isti
pucao iz vatrenog oružja. Osnovni problem za dokazivanje elemenata inicijalne kapisle metka, poslije
opaljenja metka iz vatrenog oružja, je taj što je količina ovih elemenata veoma mala za dokazivanje (ti
se elementi nalaze u mikrotragovima). Međutim, sredinom dvadesetog vijeka, razvojem osjetljivih
fiziko-hemijskih instrumentalnih metoda, kao što su atomska apsorpciona spektrofotometrija (AAS) i
neutronska aktivaciona analiza (NAA), došlo je do njihove primjene u detektovanju elemenata iz
inicijalne kapisle metka. Radi se o sledećim elementima: antimon (Sb); barijum (Ba) i olovo (Pb).
Ubrzo su i ova istraživanja izazvala reakcije stručne i naučne javnosti u pravcu nepreciznosti,
nepouzdanosti i neprimjenjivosti ovih metoda u policijskoj praksi. Tako je naprimjer, metoda NAA
veoma neprimjenjiva i samim tim neoperativna za policijsku primjenu, jer je za izvođenje iste
neophodan nuklearni reaktor, kao jak izvor neutrona i osim toga izvođenje metode je veoma skupo, pa
se ova metoda ne primjenjuje u policijskoj praksi čak ni u bogatijim zemljama. Metoda AAS za
dokazivanje elemenata iz inicijalne kapisle metka, je praktična za izvođenje i mnogo je pouzdanija
nego metode koje se zasnivaju na detektovanju ostataka barutnih čestica (organske komponente). Tako
su do 1978. godine 24. (dvadeset i četiri) policijske laboratorije u SAD-eu koristile metodu AAS za
identifikaciju lica koje je pucalo iz vatrenog oružja. Međutim i AAS i NAA metode su nespecifične,
jer rezultati istraživanja ovim metodama pokazuju ukupnu količinu čestica na ispitivanom materijalu,
tako da nepostoji mogućnost određivanja porijekla metala. Sa druge strane obadvije ove metoda (AAS
i NAA), daju visok procenat lažno negativnih nalaza, čak između 50 i 60% (Di Maio VJM; Gunshot
wounds; Practical aspect of firearms, ballistics, and fornsic techniques; New York 1993.).
Kako je (zlo)upotreba vatrenog oružja problem na svim prostorima i kako je vještačenje tragova
vatrenog oružja uvijek bila top tema kriminalističko-tehničkih istraživanja, tako su stručnjaci
policijske laboratorije El Segunda u Kaliforniji 1978. godine, primijenili metodu skenirajuće
elekromikroskopije sa energetskim disperzivnim dodatkom sa X zracima (SEM/EDX), u cilju
identifikacije lica koja su pucala iz vatrenog oružja. Tako je već osamdesetih godina dvadesetog vijeka
metoda SEM/EDX počela da se primjenjuje u policijskoj praksi. Metoda se zasniva na detektovanju
GSR (ganshoat residua) čestica. Pomenute čestice nastaju od elemenata iz inicijalne kapisle metka,
prilikom opaljenja iz vatrenog oružja. GSR čestice nastaju usled naglog hlađenja od ekstremno visokih
temperatura i visokog pritiska (koji vladaju u cijevi vatrenog oružja, prilikom opaljenja metka), što na
njihovoj površini, ali i u njihovoj unutrašnjosti, izaziva znakove kondenzacije.
Osnovna funkcija skenirajućeg elektronskog mikroskopa je stvaranje trodimenzionalne slike
uzorkovane površine. Slika nastaje na ekranu katodne cijevi kao posljedica snopa elektronskog zraka,
koji prelazi cjelokupnu površinu zadatog uzorka.  Uzorak se prvenstveno uparava sa zlatom ili sa
grafitom, da bi bio provodan za SEM ispitivanje (uparavanje nije potrebno ukoliko se uzorkovanje vrši
sa lepljivim trakama koje u sebi sadrže grafit). Na slici broj 4. Prikazana je šema jednog SEM/EDX.
4

Aleksandar Ivanović

Slika broj 4. Šema jednog SEM/EDX.
1.Elektronska puška                                          7. Rengentski sistem za analiziranje
2.Elektronska sonda                                          8. Detektor
3.Kondenzator sočiva                                       9. Mini objektiv
4. Kalem za skeniranje                                    10. Uzorak
5. Otvor za objektiv                                         11. Postolje
6. Kristal za analiziranje

Primjena SEM/EDX metode u cilju identifikacije lica koje je pucalo iz vatrenog oružja, zasniva
se na dva segmenta:

1. Detektovanje GSR čestica po njihovom morfološkom obliku uz pomoć skenirajućeg
elektromikroskopa. Dakle, prvo se pregledom uzorka skinutog sa šaka osumnjičenog,
skenirajućim elekronskim mikroskopom, traže morfološki oblici GSR čestica. GSR čestice
imaju karakterestičnu morfologiju koja je dosta uslovljena njihovim hemijskim sastavom.
Prema svojoj morfologiji GSR čestice se mogu svrstati u tri grupe: pravilni sveroidi, nodularni
sferoidi i nepravilni sferoidi. Jedna GSR čestica, prikazana je na slici broj 5.

Slika broj 5. Prikaz GSR čestice uvećane 350 puta.
2. Nakon morfološkog detektovanja GSR čestice, na uzorkovanoj površini, pristupa se
određivanju njenog hemijskog sastava, pomoću energetskog disperzivnog dodatka sa X
zracima (EDX, pa se često ova metoda naziva i edaks sistem).  Hemijski sastav GSR čestica se
dijeli na dvije osnovne grupe: a.) jedinstvene i b.) konzistentne. U jedinstvene spadaju čestice
koje sadrže sledeće elemente: 1.)olovo, antimon i barijum; 2.) Barijum, kalcijum i silicijum sa
5

kriminalistično-tehnična sekcija
tragovima sumpora; 3.) barijum, kalcijum i silicijum sa tragovima olova, ako bakara i cink
nedostaju; i 4.) antimon i barijum. U konzistentne GSR čestice spadaju one koje sadrže olovo
i antimon ili olovo i barijum.

Dakle, da bi za neku česticu tvrdili da je GSR čestica, odnosno da potiče od ispaljenja metka iz
vatrenog oružja, mora zadovoljiti obadva uslova, traženi morfološki oblik i odgovarajući hemijski
sastav.
Metoda SEM/EDX, u cilju identifikacije lica koje je pucalo iz vatrenog oružja, našla je na veliku
primjenu u policijskoj praksi zemalja zapadne Evrope i u SAD-eu, kao najpouzdanija metoda u cilju
vještačenja tragova vatrenog oružja. Ova metoda predstavlja korak više ispred svih dosada
primjenjivanih metoda za identifikaciju strijelca iz vatrenog oružja. GSR čestice koje se detektuju
metodom SEM/EDX, mogu nastati samo prilikom opaljenja metka iz vatrenog oružja i nikako
drugačije. Dosadašnja istraživanja su pokazala da kod osoba koja nijesu pucala iz vatrenog oružja,
nikada nijesu nađene GSR čestice.
Međutim iako u svijetu najsavremenija metoda, metoda SEM/EDX u nekim slučajevima ne daje
apsolutno pouzdane rezultate u cilju identifikacije mogućeg strijelca. Tako su naprimjer istraživanja
forenzičara, laboratorije El Segundo u Kaliforniji, pokazala da je efikasnost ove metode 79%. Kod
slučajeva samoubistava izvršenih vatrenim oružjem, ovaj procenat ide i do 90%, iako bi trebalo da
bude 100%. U zemljama koje su nastale raspadom bivše SFRJ, ako što je ranije navedeno, metoda
SEM/EDX se primjenjuje jedino u policijskoj praksi Slovenije. Pa je u Sloveniji, posmatrano za
vremenski period od sedam godina, procenat otkrivanja GSR čestica na šakama lica koja su pucala iz
vatrenog oružja 40%. Taj procenat je mnogo veći u slučajevima kada se radi o samobistvima iz
vatrenog oružja i on iznosi 80%. Baveći se dugo i intenzivno na poslova identifikacije tragova
vatrenog oružja, mišljenja sam da ovi pokazatelji mogu i moraju biti bolji (u pravcu pouzdanosti i
efikasnosti) nego što to pokazuje statistika.
Prvenstveno se mora sagledati problematika uzorkovanja GSR čestica sa šaka osumnjičenog.
Uzorkovanje GSR čestica sa šaka osumnjičenog se vrši, lepljivom trakom koja je fiksirana na
aluminijumskom nosaču. Prikaz uzorkovanja GSR čestica sa šaka, možemo vidjeti na slici broj 6.

Slika broj 6. Prikaz uzorkovanja GSR čestica sa ljuske šake.

Uzorkovanje se obično vrši sa jednom lepljivom trakom i to na nadlanici u predjelu palca,
kažiprsta i dijela koji se nalazi između palca i kažiprsta. To je dio šake na kojem se najviše zadržavaju
GSR čestice, nakon opaljenja metka iz vatrenog oružja. Međutim može da se desi u nakim slučajevima
da se prikom opaljenja iz vatrenog oružja pištolj (ili revolver), drži drugačije nego obično i da se GSR
čestice ne nađu na uzorkovanom mjestu nego na nekom drugom mjestu na šaci. Iz tog razloga je
6

Aleksandar Ivanović

potrebno, da se uzorkovanje izvrši na cijeloj površini šake i to na sledeći način: jedna lepljiva traka se
skine sa dlana šake, a tri sa nadlanice i to jedana sa palca i kažiprsta, druga sa ostala tri prsta, a treća sa
površine nadlanice. Logično bi bilo da se sa cijele površine šake, uzorkovanje izvrši sa jednom
lepljivom trakom, ali je to neizvodljivo što nakon jednog dijela uzorkovanja lepljiva traka izgubi svoja
lepljiva svojstva, pa bi nakon određene površine sa koje se prikupljaju eventaulne GSR čestice, bilo
nemoguće uzorkovanje sa jednom lepljivom trakom.
Kao i kod vještačenja metodom "parafinske rukavice", AAS metodom i NAA metodom, tako se i
kod primjene SEM/EDX metode, pojavljuje problem detektovanja GSR čestica u slučajevima kada
lice koje je je pucalo iz vatrenog oružja nakon toga opere ruke vodom. Stručnjaci-istraživači iz ove
oblasti, stalno vrše istraživanja ovog problema, pasu poslije pranja ruku pod mlazomvode i brisanjem
frotirnim ubrusom, nalažene rijetke GSR čestice promjera ispod 3 µm. Druga su istraživanja pokazala
da se u uslovima kada je lice koje pucalo iz vatrenog oružja, opralo ruke vodom i sapunom GSR
čestice nijesu nađene, mada su su nađene čestice koje su pokazivale prisustvo samo jednog metla,
najčešće olova, tipičnog za GSR. Iz pomenutog izgleda da pranje ruku nakon opaljenja iz vatrenog
oružja efikasno uklanja GSR čestice, mada najnovija istraživanja ukazuju da se GSR čestice, mogu
dokazati i nakon dvostrukog pranja ruku (Andrasco J., Maehly AC.; Detection of ganshoat residue on
hands by use of the scanning electron microscopy. J. Forensic Sci 1977;22; 279-87;).
Često se dešava da prilikom izvršenog krivičnog djela iz vatrenog oružja, kada se na šakama
osumnjičenog nađu GSR čestice, isti i prizna da je pucao iz vatrenog oružja, ali nekom drugom
predhodnom prilikom, koja je naravno manje kažnjiva ili nekažnjiva. Naprimjer, osumnjičeni
izjavljuje da je prije privođenja i skidanja uzoraka sa njegovih šaka, stvarno ipucao, ali u nekoj
streljanji, u lovu ili nekom drugom prilikom. Tada su istražni organi nemoćni da odrede da li je to
stvarno tako kao što izjavljuje osumnjičeni. U tim slučajevima treba uraditi sledeće: kada se na lici
mjjesta krivičnog djela nađu čaure od met(a)ka vatrenog oružja, iz koga je izvršeno isto, metodom
SEM/EDX se odredi precizan hemijski sastav tih čaura. Nakon toga se taj hemijski sastav uporedi sa
hemijskim sastavom GSR čestica nađenih na šakama osumnjičenog. Ukoliko je taj hemijski sastav isti
apsolutno je sigurno da je osumnjičeni pucao baš prilikom izvršenja krivičnog djela. U slučajevima
kada se radi o krivičnim djelima, koja su izvršena iz revolvera, kada najčešće na licu mjesta, nema
čaura, treba uraditi sledeće: sa ulaznog oštećenja od projektila na odjevnom predmetu oštećenog,
izvršiti uzorkovanje GSR čestica (na ovaj način se može odrediti daljina i ugao ispaljenja). Odredi se
precizan hemijski sastav GSR čestica sa mjesta ulaska od projektila i onda se komparacijom sa GSR
česticama sa šaka osumnjičenog utvrdi da li je isti počinilac krivičnod djela ili nije.
Kada bi postojala baza podataka, koja bi sadržavala hemijski sastav GSR čestica koje nastaju kod
opaljenja metka različitih proizvođača i različitih kalibara, moglo bi se iz GSR čestica, detektovanih
na nečijim šakama, odrediti kojim je oružjem i kojom  municijom isti rukovao. Na slici broj 7. je
prikazan hemijski sastav pojedinih vrsta municije.

7

kriminalistično-tehnična sekcija
Slika broj 7. Hemijski sastav za pojedine vrste municije, koji je rezultat istrživanja stručnjaka
forenzičke laboratorije Sjeverne Irske.

Osim ovih podataka, koji sadrže hemijski sastav karakterističnih i pratećih elemenata, savremeni
SEM/EDX uređaji, su u mogućnosti da pruže i kvalitativni i kvantitativni hemijski sastav GSR čestice.
Radi se SEM/EDX uređajima koji posjeduju automatsko pretraživanje uzorka, pa se nemože desiti
(kao kod manuelnog pretraživanja), da se neka čestica netretira ili da se jedna ista čestica tretira ovom
metodom dva puta. Po završetku analize, uređaj da pregled svih hemijskim elemenata detektovanih na
zadatom uzorku. Jedan takav primjer prikazan je na slici broj 8., a radi se o uređaju marke OXFORD.

8

Aleksandar Ivanović

Slika broj 8. Detaljan hemijski sastav GSR čestica, detektovanih na uzorkovanoj površini.
ZAKLJUČAK
Primjena novih tehnologija u kriminalističko-tehničkim vještačenjima je naročito izražena kod
vještačenja tragova ručnog vatrenog oružja. Tako je najnoviji trend kod kriminalističko-tehničkih
vještačenja tragova, koji nastaju nakon opaljenja metka iz vatrenog oružja, primjena skenirajuće
elektromokroskopije sa energetskim disperzivnim dodatkom sa X zracima (SEM/EDX). Ova metoda je
najpouzdanija do sada primjenjivana metoda u pravcu identifikacije lica koja su pucala iz vatrenog
oružja. Međutim i ova najsavremenija metoda nemože da pruži pouzdan odgovor na pitanje: da li je
zaista osumnjičeni pucao prilikom krivičnog djela za koje se optužuje. Iz razloga što je SEM/EDX
metoda veoma skupa, odnosno sami uređaj košta oko milion njemačkih maraka (približno 500000 €),
to treba vršiti stalna istraživanja u pravcu apsolutne pouzdanosti ove metode. Ta istraživanja treba da
budu usmjerena na sledeće:

1. Naći način dokazivanja produkata, koji nastaju kod opaljenja metka iz vatrenog oružja i
deponuju se na šakama lica koje vrši to opaljenje, a isti nakon toga opere ruke vodom.
Stručnjaci-istraživači iz ove oblasti, su do sada uspjeli u nekim slučajevima i da nakon pranja
ruku vodom nađu GSR čestice, na istim.
2. Potrebno je primijeniti uzorkovanje sa cijele površine šake osumnjičenog, a ne samo sa jednog
dijela. To iz razloga što u nekim slučajevima se opaljenje ne vrši na standardan način, pa usled
toga se GSR čestice ne deponuju na dijelu šake, gdje se obično iste nalaze nakon opaljenja
metka iz vatrenog oružja.
3. Potrebno bi bilo da se formira baza podataka, hemijskog sastava municije različitih proizvođača,
kalibara i namjene. To iz razloga što bi detektovanjem GSR čestica, na nečijim šakama mogli
odrediti iz koje je municije isti izvršio opaljenje.
4. Iako nije to bio predmet ovog rada, važno je pomenuti da SEM/EDX metoda, može da posluži
za vještačenje daljine i ugla ispaljenja.
LITERATURA
1. Stojanović J.(1999.) Dijagnostoga tragova dejstva ručnog vatrenog oružja; Niš.
2. Bošković M. (1986.); Dokazna vrijednost parafinske rukavice; Bezbijednost 6/86, RSUP
Makedonije.
3. Dolinšek F. (2000.); Uporaba vrstične slektronske mikroskopije pri forenzinih preiskavah; Revija
za kriminalistiko in kriminologijo 51/2000/4;Ljubljana.
9

kriminalistično-tehnična sekcija
4. Wieland W. (1956.); Der paraffin test zur feststellung der schiesshand ungeeignst; Archuv fur
kriminologie; Vol 118.
5. Di Maio VJM (1993); Gunshot wounds; Practical aspect of firearms, balistics and forensic
techniques; CRC Press LLC, New York.
6. Andrasco J., Maehly AC.(1977); Detection of ganshoat residue on hands by use of the scanning
electron microscopy. J. Forensic Sci 1977.
7. Krishnan SS (1977); Detection of gunshot residue on the hands by neutron activation and atomic
apsortin analysis; J. Forensic Sci.
8. Modly
D.
(1985.);
Identifikacija
tragova
bezdimnog
baruta
putem
infracrvene
mikrospektrofotometrije; Izbor 2-3; Zagreb.
9. Meahley A., Stromberg L. (1981.); Kriminalistička hemija; New York;
10.
Matricardi VR, Kilty JW (1977); Detection of ganshot residue particles from the hands of a
shooter; J. Forensic Sci.
11.
Castellanos I. (1943.); Dermo-nitrate test in Cuba; J. Crim. Law and Crim.
12.
Ivanović A. (2002.); Kriminalističko-hemijsko vještačenje tragova vatrenog oružja; Podgorica.
O AUTORU
Ivanović Aleksandar, diplomirani inžinjer tehnologije, zaposlen u MUP-u Crne Gore, kao
vještak hemijske struke. Već duži niz godina, vrži istraživanja u pravcu iznalaženja što pouzdanije
metode za vještačenje tragova ručnog vatrenog oružja. Kao rezultat tog rada i objavljivanja preko
dvadeset saopštenja iz ove oblasti, nedavo se pojavila u naučno-stručnoj javnosti i njegova knjiga
"Kriminalističko-hemijsko vještačenje tragova vatrenog oružja", jedinstvena takve vrste na prostorima
bivše SFRJ i šire.
Adrese: MUP RCG; UKP; CKT; Ulica Bulevar Lenjina broj 6., 81000 Podgorica,  Crna Gora, SR
Jugoslavija, +381 69036553; Fax: +381 81 245 020; e-mail: ivanović@montecafe.com

10


Uticaj deterdženata i različitih tekstilnih podloga na mogućnost određivanja krvne grupe iz ispitivanih tragova humane krvi u sudsko - medicinskim vještačenjima i kriminalističkim ekspertizama

3. SLOVENSKI DNEVI VARSTVOSLOVJA
© 2002 Visoka policijsko-varnostna šola, Ljubljana
UTICAJ DETERDŽENATA I RAZLIČITIH TEKSTILNIH PODLOGA NA
MOGUĆNOST ODREĐIVANJA KRVNE GRUPE IZ ISPITIVANIH
TRAGOVA HUMANE KRVI U SUDSKO – MEDICINSKIM
VJEŠTAČENJIMA I KRIMINALISTIČKIM EKSPERTIZAMA
Mladen Milosavljević
Federalno ministarstvo unutarnjih poslova BiH

U središtu navedenog rada prati se uticaj različitih deterdženata i različitih tekstilnih podloga na
mogućnost određivanja krvnih grupa ABO sustava iz ispitivanih tragova humane krvi. Autor  prati osam
različitih deterdženata (sa različitim pH vrijednostima), te deset različitih tekstilnih podloga u čiji sastav
ulaze vlakna vještačkog i prirodnog porijekla.
Dobijeni rezultati su vrlo interesantni i znanstveno karakteristični. Naime, rezultati provedenih
istraživanja govore o karakterističnom uticaju deterdženata, čija pH vrijednost prevazilazi zakonom
dozvoljene vrijednosti, a sve to korelira i prati u odnosu na sastav  tekstilnih materijala koji su služili kao
podloga tragovima humane krvi, odnosno, posebno kroz jedno njihovo svojstvo, mogućnost otapanja tragova
čovječije krvi.
UVOD
Sa prvim pojavama organiziranog društva javljaju se i pojave krivičnih djela koje to društvo
otkriva i suzbija metodama i postupcima u skladu sa tadašnjim stepenom razvitka. Tada nastaju i
korijeni nauke koja će u 19.vijeku dobiti naziv kriminalistika.
Prilikom vršenja, ili u vezi sa vršenjem krivičnih djela, nastaju materijalne promjene koje
nazivamo tragovima. Materijalne promjene mogu nastati na licu mjesta, sredstvu izvršenja, oštečenom
i učiniocu. U praksi se mora voditi računa da se tragovi oforme u dokaze, koji objektivno utvrđuju
istinitost ili neistinitost spornih činjenica. Prilikom izvršenja krivičnih djela mogu se pojaviti
raznovrsni tragovi.
Značaj tragova je u tome što nam pomažu u rasvjetljavanju krivičnih djela i događaja,
utvrđivanju materijalne istine i u identifikaciji učinioca. Među najčešće prisutne tragove kod svih
krivičnih djela spadaju biološki tragovi. U ovoj kategoriji najzastupljeniji su tragovi krvi, što i nije
neočekivano jer u čovječijem tijelu količina krvi iznosi oko 1/13 tjelesne težine.
U aktivnostima organiziranog zločina konstantno se odvija proces uništenja ili prikrivanja
određene kategorije tragova kako bi izvršioci određenih krivičnih djela pokušali izbjeći njihovo
otkrivanje. Ovaj rad upravo se i bavi jednom od vrlo često prisutnih kriminogenih postupaka različitih
zločinaca, koji će u svojim aktivnostima pokušati oprati ili uništiti tragove krvi prisutne na njihovoj
odjeći, ili drugim tekstilnim predmetima.
Iako se danas nove tehnologije oslanjaju na DNA analize, čini se da se ni po koju cijenu ne smiju
zanemariti i klasična ispitivanja.
MATERIJAL I METODE
Kao podloge u navedenom eksperimentu su korišteni:  bijela pamučna plahta (100% pamuk),
farmerice od teksas platna (100% pamuk), bijele zavjese (100% sintetika), bijele zavjese (100%
pamuk), stare jakne od plavog šuškavca (50% najlon – 50% sintetika), bijela jambolija (100% vuna),
stare košulje (88% pamuk – 12% sintetika), siva postava (100% sintetika), bijeli sportski dresovi (65%
sintetika – 35% pamuk), te pantalone (70% vuna – 30% sintetika).
1

kriminalistično-tehnična sekcija
Prije nego što su tragovi krvi nanošeni na navedene podloge iste su bile podvrgnute mašinskom
pranju i sušenju.
Nakon toga tragovi krvi nanošeni su prskanjem i natapanjem, a zatim se pristupalo njihovom
sušenju na sobnoj temperaturi. Poslije 48 časovnog sušenja slijedilo je pranje navedenih tragova sa
određenih predmeta (podloga). Sušenje se odvijalo na sobnoj temperaturi. Pranje  je vršeno uz
korištenje odgovarajućeg deterdženta u hladnoj i blago toploj vodi uz detaljno trljanje ribačom
četkom. Navedeni način pranja činio se nekako najpraktičniji. Predmeti nisu prani u cjelosti nego su
izrezivani dijelovi određene veličine (10 x 10 cm), tako da su za dijeliće iste veličine korištene uvijek
iste količine deterdženta (oko 50 grama). Za svaki dijelić tekstilnog materijala korištena je ista količina
vode (po jedan litar hladne i mlake vode).
Pranje je vršeno do onog nivoa za koji je već ranije iskustveno utvrđeno da predstavlja najmanju
moguću količinu iz koje je moguće dobiti pozitivan rezultat. Ovako pripremljeni uzorci su detaljno
ispirani vodom (opet ista količina – 5 litara), a nakon toga su podvrgnuti sušenju. Tek nakon toga
slijedila je odgovarajuća analiza.

Tabela 1. Deterdženti korišteni u eksperimentu

DETERDŽENTI
pH
“Fax helizim I”, “Saponia”, Osjek
10,40
“Fax helizim II”, “Saponia” Osijek
11,18
“Clean”, Holandija
10,22
“Neo”, Austrija
10,42
“Boy matic”, Milano, Italija
10,36
“Ava super”, “Dita”, Tuzla
10,37
“Panda”, Italija
10,41
“Persil”, “Henkel”, Diseldorf
10,59

“Fax helizim II” predstavlja deterdžent koji se pojavio na tržištu Bosne i Hercegovine, a za koji
je utvrđeno da se radi o ilegalnom proizvodu, čija je vanjska ambalaža samo neznatno (neprimjetno,
nešto svjetlija plava boja i neznatna razlika u slovima) odudarala od originala.
Za određivanje krvne grupe iz svježe krvi korišteni su: anti – A (test serum B), anti – B (test
serum A) i anti – A,B serumi (test serum 0), “Dia Med” – Cressier sur Morat – Switzerland. Serumi
istih proizvođača korišteni su i prilikom određivanja krvnih grupa iz sasušenih tragova krvi.
Bovine albumin serum proizvela je firma “Dia Med”, a za određivanje podgrupe A1 korišten je
anti – A1 serum proizveden u Imunološkom zavodu u Zagrebu.
Nakon izvršenih ispitivanja izvršena je odgovarajuća statistička obrada, prvenstveno putem t%
testa statističke značajnosti.
Pripremanje testova za određivanje krvnih grupa
Za određivanje krvne grupe iz sasušenih tragova krvi korištene su tri tehnike: apsorpciono
inhibiciona tehnika po Holzeru, modificirana apsorpciono inhibiciona tehnika na staklima s
udubljenjem i apsorpciono – eluciona tehnika.
Apsorpciono – inhibiciona tehnika po Holzeru
Uzorci za ovu tehniku isjecani su zajedno s podlogom i bili su prosječne veličine 2 x 3 mm.

Postupak:

1. Ispitivani uzorak stavi se u epruvetu (8 x 1 cm) i na njega se doda pripremljen rastvor fiziološke
otopine i anti – A,B serum (odnos se određuje na osnovu prethodno određenog titra anti – A,B
seruma) u količini od pet kapi (5 x 20 mikrolitara).
2. Navedeni sadržaj macerira se staklenim štapićem i ostavlja se 24 sata u hladnjak na temperaturi 4
0C.
2

Mladen Milosavljević

3. U stalcima se za svaki ispitivani trag pripreme dva reda od po šest malih epruveta (4,5 x 0,8 cm), a
u svaku epruvetu se stavlja po 20 mikrolitara fiziološkog rastvora.
4. Nakon toga se u prve epruvete oba reda dodaje po 20 mikrolitara ispitivanog ekstrakta (koji je
prethodno centrifugiran 3 minute na 3000 okretaja).
5. Pristupa se miješanju sadržaja u prvoj epruveti prvog reda (mikropipetom s plastičnim nastavkom
se vrši naizmjenično uvlačenje i izbacivanje sadržaja), a nakon toga se iz tako izmješanog sadržaja
prenosi 20 mikrolitara u slijedeću epruvetu istog reda.
6. U ovoj epruveti se opet vrši miješanje sadržaja, a nakon toga se iz tako izmješanog sadržaja
prenosi 20 mikrolitara u slijedeću epruvetu istog reda. Isti postupak se ponavlja do krajnje
epruvete istog reda. Identičan postupak se ponavlja i u drugom redu epruveta.
7. U svaku epruvetu gornjeg reda stavlja se po 20 mikrolitara 1 – 2% suspenzije test eritrocita krvne
grupe A (A1), a u svaku epruvetu donjeg reda stavlja se ista količina isto postotne suspenzije test
eritrocita krvne grupe B.
8. Ovako pripremljeni uzorci treba da stoje na sobnoj temperaturi dva časa. Poželjno je da dio tog
vremena uzorci odstoje na šejkeru (kinetoru).
9. Nakon toga epruvete se centrifugiraju (tri minute na 3000 okretaja) i nakon toga slijedi očitavanje
rezultata (koje se vrši na osnovu prisustva ili odsustva aglutinacije u paru epruveta nakon njihovog
trešenja).
Modificirana apsorpciono – inhibiciona tehnika na staklima s udubljenjem
Priprema uzorka vršena je na isti način kao i za apsorpciono inhibicionu tehniku po Holzeru.

Postupak:

1. Ispitivani uzorak stavi se u epruvetu (8 x 1 cm) i na njega se doda pet kapi pripremljenog rastvora
(uzima se pet mililitara fiziološke otopine i tri kapi anti – A,B seruma).
2. Navedeni sadržaj macerira se staklenim štapićem i ostavlja 24 časa na temperaturi od 4 0C u
hladnjaku.
3. Nakon toga se istim staklenim štapićem odstrani čvrsti sadržaj (ostavlja se samo tečni dio) i
preostali ekstrakt se centrifugira (3 minute na 3000 okretaja).
4. Na dva mikroskopska stakla s udubljenjem dodaje se po jedna kap (20 mikrolitara) ispitivanog
sadržaja.
5. Na jednu ispitivanu kap ekstrakta dodaje se 20 mikrolitara 1 – 2% suspenzije test eritrocita krvne
grupe A, a na drugu ista količina istopostotne suspenzije test eritrocita krvne grupe B.
6. Uzorci se zatim stavljaju na kinetor i ostavljaju 15 minuta.
7. Nakon toga pristupa se očitavanju rezultata (očitavanje rezultata vrši se na osnovu postojanja ili
odsustva aglutinacije u ispitivanim uzorcima).
Apsorpciono – eluciona tehnika
Priprema uzoraka vršena je na isti način kao i za prethodne tehnike.

Postupak:

1. Ispitivani uzorak se stavi u epruvetu (8 x 1 cm) i na njega se dodaje pet kapi (po 20 mikrolitara)
5% amonijaka.
2. Navedeni sadržaj se macerira staklenim štapićem i ostavlja 24 sata na četiri stepena (C).
Preporučuje se nekoliko maceriranja u tom periodu.
3. Nakon toga dva mikroskopska stakla sa udubljenjima premažu se tankim slojem ranije
pripremljene smjese bjelanceta i glicerina (omjer 1 : 1).
4. Stakla se zatim suše nad plamenikom.
5. Zatim se stakla ostavljaju da se hlade (nekoliko minuta), a nakon toga se u svako udubljenje
prenosi po 20 mikrolitara ispitivanog sadržaja (sadržaj se raspoređuje u više manjih grupacija).
6. Uzorci se zatim stavljaju u sušnicu na 420C u trajanju od 30 minuta.
3

kriminalistično-tehnična sekcija
7. Nakon toga se na jedan preparat (s tragom) stavlja 1 – 2 kapi (kapaljkom) anti – A seruma, a na
drugi preparat se stavlja 1 – 2 kapi anti – B seruma. Potrebno je izvršiti obilježavanja brojevima i
slovima zbog moguiće zamjene uzoraka (posebno kod većeg broja tragova).
8. Ovako pripremljeni preparati ostavlljaju se dva sata na sobnoj temperaturi u vlažnoj komori
(plastična kada na čijem je dnu nakvašeni filter papir i koja se prekrije staklenom pločom).
9. Uzorci se zatim ostavljaju u hladnjak na 4 0C u trajanju od dva časa (uzorci su u vlažnoj komori).
10. Pristupa se ispiranju preparata hladnom fiziološkom otopinom.stakla se mogu stavljati u
odgovarajuće staklene okvire i onda ispirati. Kutije s preparatima se stavljaju u hladnjak na
navedenu temperaturu u trajanju od 10 minuta. Nakon toga se kutije vade iz hladnjaka, prosipa se
“stara” fiziološka otpina i dodaje “nova”.. Postupak se ponavlja pet puta.
11. Preparati se suše vazduhom pod pritiskom.
12. Na preparat gdje je bio dodan anti – A serum dodaju se dvije kapi (kapaljkom) 1 – 2% suspenzije
test eritrocita krvne grupe A (A1), a na drugi preparat gdje je bio dodan anti – B serum dodaju se
dvije kapi istopostotne suspenzije test eritrocita krvne grupe B. Prije stavljanja suspenzija test
eritocita u njih se stavlja po jedna kap bovine albumin seruma.
13. Ovako pripremljeni uzorci stavljaju se 15 minuta u vodeno kupatilo na temperaturu od 54 0C.
14. Pristupa se očitavanju rezultata pod mikroskopom. Poželjno je da uzorci prije očitavanja rezultata
odstoje nekoliko minuta na sobnoj temperaturi (očitavanje rezultata se bazira na prisutnosti ili
odsutnosti aglutinacije).
REZULTATI   I   DISKUSIJA
Analiza rezultata uticaja različitih vrsta deterdženata i različitih tekstilnih podloga na mogućnost
određivanja krvne grupe iz ispitivanih tragova humane krvi pokazuje određene specifičnosti. Visoko
statistički značajne razlike (0,01>p>0,001) pokazivale su određene pravilnosti. Naime, visoko
statistički značajne razlike (0,01>p>0,001) sa svim korištenim deterdžentima pokazale su se u svim
situacijama kada su kao podloge korišteni: zavjesa – (100% sintetika), postava – (100% sintetika),
odnosno jakna od šuškavca – (50% najlon i 50% sintetika). Za navedene tekstilne materijale još ranije
je utvrđeno da imaju lošije svojstvo otapanja. Visoko statistički značajne razlike (0,01>p>0,001)
pojavile su se i kada je kao podloga korišten sportski dres (65% sintetika i 35% pamuk). Navedena
razlika zabilježena je skoro sa svim deterdžentima. Pojedinačni izuzetak visoko statistički značajne
razlike (0,01>p>0,001) zabilježen je kada je kao podloga korištena košulja (88% pamuk i 12%
sintetika) i to samo u dva slučaja kada su korišteni deterdženti “Ava super” i “ Boy matic” (opet se
radi o podlozi s relativno lošijim svojstvom otapanja). Navedena situacija odnosi se na testiranje sa
apsorpciono – inhibicionom tehnikom po Holzeru i modificiranom apsorpciono – inhibicionom
tehnikom na staklima s udubljenjem. Kada je u pitanju apsorpciono – eluciona tehnika nije zabilježena
niti jedna situacija sa visoko statistički značajnom razlikom.
Kada se navedenoj analizi dodaju i rezultati (razlike) koje se ubrajaju u statistički značajne
razlike (0,05>p>0,01) onda se primjećuje da su iste zabilježene skoro u svim situacijama kada su kao
podloge korišteni: sportski dres (65% sintetika i 35% pamuk) i košulja (88% pamuk i 12% sintetika), a
tamo gdje nisu zabilježene visoko statistički značajne razlike (0,01>p>0,001). I ovdje osim sastava
vlakana iz kojih su izrađeni odgovarajući tekstilni materijali treba imati u vidu lošije svojstvo otapanja
navedenih podloga. Ovi podaci, također, važe za apsorpciono – inhibicionu i modificiranu
apsorpciono – inhibicionu tehniku. Osim navedenih situacija kod apsorpciono inhibicione tehnike
zabilježene su u dva slučaja statistički značajne razlike kada je kao podloga korišteno teksas platno
(farmerice) i to sa deterdžentom “Boy matic” i “Clean”. Za modificiranu apsorpciono – inhibicionu
tehniku ista situacija je zabilježena na istoj podlozi sa deterdžentom “Panda”. I u ovim situacijama radi
se o podlozi s lošijim svojstvom otapanja.
Za deterdžent “Fax helizim II” vezana je najveća specifičnost ovih analiza. Naime, u situacijama
sa svim podlogama (kada su testiranja vršena s apsorpciono – inhibicionom i modificiranom
apsorpciono – inhibicionom tehnikom) koje su testirane sa navedenim deterdžentima zabilježene su
visoko statistički značajne razlike (0,01>p>0,001). Ono što treba ovdje svakako istaći je podatak da je
pH vrijednost ovoga deterdženta iznosila 11,18 i iznad je gornje granice dozvoljene standardom
propisane granice. Kod testiranja s apsorpciono – elucionom tehnikom (istim deterdžentom) kada su
4

Mladen Milosavljević

kao podloga korišteni: jakna od šuškavca (50% najlon i 50% sintetika), odnosno košulja (88% pamuk i
12% sintetika) zabilježene su statistički značajne razlike. Opet, osim sastava vlakana koja ulaze u
sastav navedenih materijala, radi se o podlogama sa generalno lošijim svojstvom otapanja.

Tabela 2. Određivanje* krvne grupe iz tragova humane krvi na različitim tekstilnim podlogama i
tretiranih različitim deterdžentima

                      Apsorpciono – inhibiciona tehnika po Holzeru
Uzorci
Broj
testiranja
Persil
Panda
Neo
Boy
matic
Cleana
Ava
supera
Fax
helizim
Ib
Fah
helizim
IIc
Plahta
100%
pamuk
110
99,1
98,2
98,2
98,2
98,5
98,5
98,7
83,5
Farmerice
100%
pamuk
110
97,3
97,3
97,3
95,5
97,0
97,8
98,7
80,0
Pantalone
70% vuna-
30%
sintetika
110
97,3
98,2
97,3
97,3
98,5
97,8
98,0
85,5
Zavjese –
100%
sintetika
110
65,5
84,5
65,5
75,5
77,8
74,8
78,0
73,5
Zavjese
100%
pamuk
110
98,2
98,2
98,2
97,3
98,5
98,5
98,0
86,5
Jakna 50%
najlon
50%
sintetika
110
70,0
65,5
72,7
62,7
71,8
68,9
74,0
71,0
Jambolija
100%
vuna
110
98,2
97,3
99,1
99,1
98,5
98,5
98,7
91,0
Košulja
88%
pamuk
12%
sintetika
110
96,4
97,3
95,5
95,5
95,6
93,3
98,0
83,0
Postava
100%
sintetika
110
76,4
73,6
64,5
69,1
74,8
65,9
72,7
74,5
Sportski
dres 65%
sintetika
35%
pamuk
110
93,6
93,6
95,5
95,5
94,0
94,8
93,3
84,5
•
- pozitivni rezultati ispitivanja izraženi su u procentima

a – broj testiranja 135
b – broj testiranja 150
c – broj testiranja 200
5

kriminalistično-tehnična sekcija

Tabela 3. Određivanje* krvne grupe iz tragova humane krvi na različitim tekstilnim podlogama i
tretiranih različitim deterdžentima

Modificirana apsorpciono – inhibiciona tehnika
Uzorci
Broj
testira
nja
Persil
Panda
Neo
Boy
matic
Cleana
Ava supera
Fax
helizim
Ib
Fax
helizim
IIc
Plahta 100%
pamuk
110
98,2
97,3
97,3
97,3
97,8
97,8
98,0
81,5
Farmerice
100%
pamuk
110
98,2
96,4
97,3
93,6
97,8
97,8
98,0
82,5
Pantalone
70% vuna-
30%
sintetika
110
97,3
97,3
98,2
97,3
98,5
98,5
98,7
84,5
Zavjese
–
100%
sintetika
110
70,0
80,9
69,0
62,7
71,1
70,4
74,0
69,5
Zavjese
100%
pamuk
110
97,3
97,3
98,2
95,5
97,8
98,5
98,7
86,0
Jakna 50%
najlon 50%
sintetika
110
70,9
70,0
79,1
59,1
72,6
72,6
68,0
69,0
Jambolija
100% vuna
110
99,1
98,2
97,3
98,2
97,8
99,3
99,3
88,5
Košulja
88% pamuk
12%
sintetika
110
95,5
96,4
95,5
93,6
95,6
95,6
98,0
83,5
Postava
100%
sintetika
110
66,4
69,1
67,3
69,1
72,6
68,1
71,3
73,0
Sportski
dres
65%
sintetika
35% pamuk
110
93,6
96,4
93,6
96,4
94,8
94,8
94,7
84,5

•
- pozitivni rezultati ispitivanja izraženi su u procentima

a – broj testiranja 135
b – broj testiranja 150
c – broj testiranja 200
6

Mladen Milosavljević

Tabela 4. Određivanje* krvne grupe iz tragova humane krvi na različitim tekstilnim podlogama i
tretiranih različitim deterdžentima

Apsorpciono – eluciona tehnika
Uzorci
Broj
testiranja
Persil
Panda
Neo
Boy
matic
Cleana
Ava
supera
Fax
helizim Ib
Fax
helizim
IIc
Plahta
100%
pamuk
110
99,1
100
100
100
100
100
99,3
100
Farmerice
100%
pamuk
110
100
99,1
100
100
98,5
98,5
99,3
99,5
Pantalone
70% vuna-
30%
sintetika
110
100
100
99,1
100
100
99,3
100
99,5
Zavjese –
100%
sintetika
110
97,3
97,3
99,1
98,2
98,5
98,5
98,7
98,5
Zavjese
100%
pamuk
110
100
100
100
100
100
100
100
99,0
Jakna 50%
najlon
50%
sintetika
110
98,2
97,3
98,2
99,1
97,8
98,5
98,7
97,5
Jambolija
100%
vuna
110
100
100
99,1
99,1
99,3
100
100
99,0
Košulja
88%
pamuk
12%
sintetika
110
99,1
99,1
99,1
98,1
98,5
98,5
98,7
98,0
Postava
100%
sintetika
110
97,3
98,2
98,2
99,1
97,8
98,5
98,7
99,0
Sportski
dres 65%
sintetika
35%
pamuk
110
99,1
100
99,1
100
97,8
99,3
99,3
98,5

•
- pozitivni rezultati ispitivanja izraženi su u procentima

a – broj testiranja 135
b – broj testiranja 150
c – broj testiranja 200
7

kriminalistično-tehnična sekcija
Tabela 5. Uticaj različitih deterdženata i različitih tekstilnih podloga na mogućnost određivanja
krvne grupe

Apsor.inhib.tehn.
Mod.aps.inh.the.
Apsor.eluc.tehnika
Uzorc
i
1
2
3
4
5
6
7
8
1
2
3
4
5
6
7
8
1
2
3
4
5
6
7
8
A

*
0
0
0

0
0
0
*

B
0
0
*
*
0
*
*
0

*
0
0

0
*
*
0
*

C
0
0
0
0

0
*

0
0

0

*

D
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

0

0

0
E

0

0
*

0
0

*

F
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*

0
0
0
*
*
G

0

*

0
0

*

H
*
*
*
*
*
*
*
*
*
0
0
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
0
*

*
*
I
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

0
0

J
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

0

0

A – plahta 100% pamuk, B – farmerice 100% pamuk, C – pantalone – 70% vuna i 30% sintetika,
D – zavjesa – 100% sintetika, E – zavjesa 100% pamuk, F – jakna 50% najlon i 50% sintetika, G –
jambolija 100% vuna, H – košulja 88% pamuk i 12% sintetika, I – postava 100% sintetika i J –
sportski dres.

1 – “Neo”     2 – “Ava super”    3 – “Boy matic”     4 – “Persil”   5 – “Clean”
6 – “Panda”  7 – “Fax helizim I”   8 – “Fax helizim II”

0 – granične vrijednosti statistički značajne razlike

** - statistički značajne razlike

* - visoko statistički značajne razlike

Ako navedenoj analizi dodamo i rezultate (razlike) koje spadaju unutar granica statističke
značajnosti vidjećemo da se najveći broj ovih razlika dešava kada su kao podloge korištene farmerice
od teksas platna (100% pamuk) i pantalone (70% vuna i 30% sintetika). Navedeni podaci se odnose na
testiranja sa apsorpciono – inhibicionom i modificiranom apsorpciono – inhibicionom tehnikom. Kod
modificirane tehnike zabilježene su razlike unutar raspona graničnih vrijednosti i kod većine
deterdženata kada je kao podloga korištena pamučna plahta. Moguće objašnjenje navedenih uzroka
može se potražiti u činjenici da su za ove situacije korištene plahte koje su bile u dugogodišnjoj
upotrebi, tretirane različitim načinima pranja, različitim deterdžentima, različitim tretmanima, i
dugogodišnjem uticaju različitih nečistoća (s obzirom da se radi o graničnim vrijednostima koje nisu
statistički bitne, to na ove situacije i ne treba obraćati previše pažnje). U još nekim (pojedinačnim)
situacijama došlo je do rezultata (razlika) koje bi spadale u navedenu kategoriju, ali ih zbog statističke
nevažnosti dalje nećemo obrazlagati.
Kada je u pitanju apsorpciono – eluciona tehnika razlike unutar raspona graničnih vrijednosti
zabilježene su u po nekoliko slučajeva kada su kao podloga korišteni zavjesa (100% sintetika), jakna
od šuškavca (50% najlon i 50% sintetika), postava (100% sintetika), odnosno sportski dres (65%
sintetika i 35% pamuk). Za ove podloge je ranije utvrđena osobina lošijeg svojstva otapanja.
Posmatrano sa aspekta dozvoljenih (dogovorenih) grešaka za navedene tehnike (između 3 i 5%)
vidljivo je da one otprilike u potpunosti odgovaraju slici koju daju visoko statistički značajne razlike
(0,01>p>0,001).
8

Mladen Milosavljević

Tabela 6. Uticaj različitih deterdženata i različitih tekstilnih podloga na mogućnost određivanja
krvne grupe

Apsor.inhib.tehn.
Mod.aps.inh.tehn.
Apsor.eluc.tehnika
Uzorc
i
1
2
3
4
5
6
7
8
1
2
3
4
5
6
7
8
1
2
3
4
5
6
7
8
A

*

*

B

**

**

*

**

*

C

*

*

D
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

E

*

*

F
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*

**
G

*

*

H
**
*
**
**
**

*
**
**
*
**
**
**

*

**
I
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

J
**
*
**
*
*
*
*
*
**
*
**
*
*
**
*
*

A – plahta 100% pamuk, B – farmerice 100% pamuk, C – pantalone – 70% vuna i 30% sintetika,
D – zavjesa – 100% sintetika, E – zavjesa 100% pamuk, F – jakna 50% najlon i 50% sintetika, G –
jambolija 100% vuna, H – košulja 88% pamuk i 12% sintetika, I – postava 100% sintetika i J –
sportski dres.

1 – “Neo”     2 – “Ava super”    3 – “Boy matic”     4 – “Persil”         5 – “Clean”
6 – “Panda”            7 – “Fax helizim I”                   8 – “Fax helizim II”

** - statistički značajne razlike

* - visoko statistički značajne razlike

Sumirajući i istovremeno upoređujući dobijene rezultate s dostupnim literaturnim izvorima i
podacima onda je situacija slijedeća:
Tako npr. Lukić i Pejaković (1975.), te Outeridge (u Gaensslen i sar. 1985) navode da deterdženti
mogu da daju negativne rezultate kada se određuje krvna grupa iz tragova krvi. Outeridge (u
Gaensslen i sar. 1985) daje i nešto precizniju formulaciju navodeći da se to odnosi na apsorpcione
tehnike.
Navedene tvrdnje poklapaju se s dobijenim rezultatima kada se uzmu u obzir rezultati dobiveni
prilikom korištenja deterdženta “Fax helizim II” i svih testiranih podloga. Poklapaju se također, i kada
su u pitanju svi drugi korišteni deterdženti, a kada su kao podloge korišteni tekstilni materijali izrađeni
samo od vještačkih (sintetskih) vlakana (zavjesa i postava – 100% sintetika), mješavine vještačkih
vlakana (jakna od šuškavca 50% najlon i 50% sintetika), mješavine prirodnih i vještačkih vlakana
(sportski dres 65% sintetika i 35% pamuk, košulja 88% pamuk i 12% sintetika), a za koje je utvrđeno
da loše (ili lošije) otapaju tragove krvi, (a time i smanjuju količinu reagujućeg materijala). Uz par
izuzetaka i to kada je u pitanju teksas platno (za koje je također, utvrđeno da imaju lošije svojstvo
otapanja) za ostale situacije se ne bi mogle prihvatiti navedene literaturne tvrdnje.
Završna napomena: Potrebno je voditi računa o tome da je autor sam određivao nivo pranja
odgovarajućeg traga (odnosno najmanju moguću reagujuću količinu) te se ne smije isključiti ni
mogućnost određene subjektivnosti.
ZAKLJUČCI
1. Deterdženti čija pH vrijednost ne prelazi standardom dozvoljene granice, ne utiču na određivanje
krvne grupe iz ispitivanih tragova humane krvi, ako su kao podloge korišteni materijali sa dobrim
svojstvom otapanja.
2. Deterdženti čija pH vrijednost prelazi 11,18 utiču na mogućnost određivanja krvne grupe iz
ispitivanih tragova humane krvi, bez obzira na tekstilnu podlogu i njeno svojstvo otapanja.
3. Po stepenu osjetljivosti, najosjetljivijom se pokazala apsorpciono – eluciona tehnika, a
najneosjetljivijom modificirana apsorpciono – inhibiciona tehnika na staklima s udubljenjem.
9

kriminalistično-tehnična sekcija
LITERATURA
1. Autorski kolegiji (1993): Tragovi biološkog porijekla, Skripta za pripremanje završnog ispita iz
kriminalističke tehnike, MUP RBiH, Sarajevo.
2. Bischof, M.A. (1938): Ubojstvo, Naučna policija, Payot, Pariz.
3. Fiori, A. (1962): Detection and identification of bloodstains. In: methods of forensic science, Bd, I,
Interscience, London.
4. Gaensslen, R.E., Franck, C. (1985): Forensic science, Interscience, New York u. Londonu.
5. Gorkić, S. (1972): Tragovi ljudskog porijekla, O tragovima biološkog porijekla u kriminalističkoj
obradi, SSUP, Beograd.
6. Ilišković, N. (1992): Tehnologija površinski aktivnih supstanci, Organska hemijska tehnologija,
Svjetlost, Sarajevo.
7. Jovanović, K. (1973): Kriminalistička tehnika, VŠUP Srbije, Beograd.
8. Lukić, M., Pejaković, S. (1975): Identifikacija bioloških tragova, Sudska medicina, PFV, Beograd.
9. Milosavljević, M. (2000): Tragovi ljudskog podrijetla, Osnovi forenzičke biologije, Sarajevo.
10.
Mitrović, V. (1986): Kriminalistička tehnika, VŠUP Srbije, Beograd.
11.
Ponsold, A. (1967): Forensische Spurennunde, Lehrbuch der Gerichtlichen Medizin, Georeg
Thime, Stutgart.
12.
Schleyer, F. (1962): Investigation of biological stains. In: Methods of forensic science, Bd, I,
hsg.von Lundquist, F., Interscience, New York u. London.
13.
Tregubov, S., Andonović, A. (1935): Kriminalna tehnika, SUP Srbije, Beograd.
14.
Vidic, V.(1971): Nastanak mikrotragova, O mikrotragovima u kriminalističkoj obradi, SSUP,
Beograd.
15.
Vodinelić, V. (1970): Kriminalistika, Prosveta, Beograd.
16.
Zečević, D. (1989): Identifikacija krvi i očinstva, Sudska medicina, Jugoslovenska medicinska
naklada, Zagreb.
17.
Žerjav, C. (1986): Uvod u kriminalistiku, Kriminalistika, MUP Republike Slovenije, Ljubljana, 12.
PODACI O AUTORU
Dr. Mladen Milosavljević je doktor bioloških nauka (oblast kriminalistike), i izabrani docent
Prirodno matematičkog fakulteta u Sarajevu. Zaposlen je u Federalnom ministarstvu unutarnjih
poslova BiH na poslovima šefa odsjeka za mikrotragove i biološka vještačenja. Autor je pet knjiga iz
oblasti kriminalistike, te više od 6o stručnih i naučnih radova. Oblast njegovog istraživanja su
kriminalistička tehnika, kriminalistika i kriminologija. Predstavnik je Bosne i Hercegovine u SECI
Centru u Bukureštu, član mnogih domaćih i međunarodnih ekspertnih radnih grupa za spriječavanje
različitih vidova kriminala. Saradnik je Fakulteta kriminalističkih nauka u Sarajevu i stalni sudski
vještak za oblast kriminalistike.
10


Novi model profesionalnog treninga policijskih službenika temeljne policije Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske

4. SLOVENSKI DNEVI VARSTVOSLOVJA
© 2003 Visoka policijsko-varnostna šola, Ljubljana
1
NOVI MODEL PROFESIONALNOG TRENINGA POLICIJSKIH
SLUŽBENIKA TEMELJNE POLICIJE MINISTARSTVA UNUTARNJIH
POSLOVA REPUBLIKE HRVATSKE
Davorin-Josip Rubeša
Davor Zidar
Na temelju vlastitih znanstveno - istraživačkih radova iz područja policijske kineziologije prišlo se
izradi novog kineziološkog modela profesionalnog treninga policijskih službenika u Ministarstvu unutarnjih
poslova Republike Hrvatske. Model je temeljen na zakonitostima planiranja i provedbe transformacijskih
postupaka u području kineziologije, ali i šire.
Prije svega, modelom su definirani metodologijski postupci kojima je moguće pratiti razvoj i/ili
očuvanje vrijednosti bitnih motoričkih i funkcionalnih sposobnosti kao i kinezioloških znanja policijskih
službenika koja su značajna za provedbu profesionalne djelatnosti te stabilitet općeg zdravstvenog i
psihosocijalnog statusa.
Novim kineziološkim modelom nastoje se pratiti različiti motivi aktiviteta policijskih službenika prema
kineziološkim programima, bitnih za njihov izbor kao i perzistenciju (ustrajnost) u provedbi programa te
ocjena mogućnosti provedbe programa (primjenom funkcionalne dijagnostike) o čemu ovise željeni
transformacijski učinci programa.
Programi su strukturirani u dvije kategorije i to: temeljni transformacijski programi (interventni
kinezilooški program, program monostrukturalnih aktivnosti, program kompleksnih aktivnosti, program
polikinezioloških aktivnosti i individualni kineziološki program) te kineziološki programi policijske struke
(program gađanja vatrenim oružjem i program polistrukturalnih aktivnosti (borilaštvo) sa naglaskom na
sintetičko povezivanje usvojenih elemenata bitnih za učinkovito i zakonito rješavanje urgentnih situacija u
policijskoj praksi.
Novim modelom kinezioloških programa potencira se i specijalizacija policijskih službenika u
usvajanju različitih kinezioloških znanja, kao: učitelji plivanja, skijanja isl. kako bi isti mogli biti angažirani
u provedbi tzv. obiteljskih kinezioloških programa za policijske službenike i članove njihovih obitelji, kao i
angažiranost policijskih službenika u provedbi različitih kinezioloških programa za građanstvo s ciljem
popularizacije policijske i kineziološke djelatnosti.
Modelom se predviđa i osposobljavanje pomoćnog kineziološkog kadra, potrebnih za realizaciju
ukupnih metodičkih postupaka, posebno u onim policijskim postajama koje su dislocirane od policijskih
upravnih centara. Konačno, za sveukupnu provedbu novog modela potrebno je osigurati i adekvatnu
financijsku podršku te ostvariti tzv. savjetodavni nadzor nad planiranjem i provedbom kinezioloških
programa.
1   UVOD
U gotovo svim istraživačkim projektima iz područja policijske kineziologije (učinjenih od 1995.
do danas) utvrđeno je da je sve prisutniji negativni utjecaj tzv. morbogenog trijasa na organizam
policijskih službenika, s brojnim posljedicama kao: hipertrofija, adipozitet, koronarne insuficijencije s
ili bez infarkta, deformacije lokomotornog aparata, smanjenje funkcionalnih i motoričkih sposobnosti,
promjena kvalitete obiteljskog života itd. Navedeno svakako mijenja sliku željenog stabilnog radnog,
zdravstvenog, socijalnog i obiteljskog statusa policijskih službenika.
S druge strane, rezultati istraživačkog rada članova Collegiuma za kineziološka istraživanja u
policiji govore i o sve većem broju policijskih službenika koji žele približavanje načina organizacije i
provedbe programa vježbanja njihovim imteresima. Ne samo prema različitim kineziološkim
programima nego već i ukupnom radnom i obiteljskom načinu života. Na taj način vježbanje se nebi
pretvorilo samo u formalnu obvezu policijskih službenika prema zahtjevima institucije u kojoj rade u
provedbi kinezioloških programa.

policijska sekcija
2
2   SPECIFIČNOSTI RAZVOJNOG MODELA
Polazeći od ciljeva projekta, autori rada prikazuju razvojni kineziološki model te iskazuju neke
specifičnosti u njegovoj pripremi i provedbi (slika 1).

MODEL
PROFESIONALNOG TRENINGA POLICIJSKIH
SLUŽBENIKA TEMELJNE POLICIJE
/ SHEMATSKI PRIKAZ /
UTVRĐIVANJE
 POČETNOG
STANJA
MJERNI INSTRUMENTI ZA
PROCJENU MOTIVA
AKTIVITETA
MJERNI INSTRUMENTI ZA
PROCJENU
PSIHOSOMATSKOG STATUSA
IZBOR PROGRAMA
INTERVENTNI
KINEZIOLOŠKI
PROGRAM
PROGRAM
MONOSTRUKTURALNIH
AKTIVNOSTI
PROGRAM
KOMPLEKSNIH
AKTIVNOSTI
PROGRAM
POLIKINEZIOLOŠKIH
AKTIVNOSTI
INDIVIDUALNI
KINEZIOLOŠKI
PROGRAM
PROGRAM
POLISTRUKTURALNIH
AKTIVNOSTI
PROGRAM GAĐANJA
SPECIJALIZACIJA
POLICIJSKIH SLUŽBENIKA U
KINEZIOLOŠKIM ZNANJIMA
ANGAŽIRANOST POLICIJSKIH
SLUŽBENIKA NA
POPULARIZACIJI POLICIJSKE I
KINEZIOLOŠKE PRAKSE
OSIGURANJE FINANCIJSKIH
SREDSTAVA ZA PROVEDBU
PROGRAMA
PROVEDBA
PROGRAMA
KONTROLA
UČINAKA
NADZOR MUP
NADZOR PU

Davorin-Josip Rubeša, Davor Zidar

3
1. Zbog potrebe adekvatnog planiranja, programiranja i provedbe kinezioloških programa, za
utvrđivanje početnog (inicijalnog) stanja predlaže se korištenje dvije skupine mjernih instrumenata
i to:

!
za procjenu motiva aktiviteta, izbora i perzistencije (ustrajnosti) u kineziološkim programima
polistrukturirani anketni upitnik;
!
za procjenu aktualnog stanja psihosomatskog statusa različiti instrumenti koji definiraju
funkcionalnu dijagnostiku (opći podaci: ime i prezime, spol, kronološka dob, mjesto rada;
biosomatometrijski podaci: tjelesna visina, tjelesna težina, opseg trbuha; podaci dišnog i
srčanožilnog sustava: plućni kapacitet, vrijeme apnoe inspiracija i ekspiracija, integralna
procjena aerobne sposobnosti organizma; podaci lokomotornog sustava: procjena postotka
spuštenosti stopala; podaci o vrijednostima motoričkih sposobnosti: integralni test za procjenu
brzine kretanja u zadanom prostoru, eksplozivne snage, ritmičke koordinacije, agilnosti,
gibljivosti i specifične motoričke izdržljivosti).

2. Struktura programa koji bi se provodili u policijskoj praksi:

!
Interventni kineziološki program, kao zadani program za one policijske službenike koji su
zbog zdravstvenih i drugih razloga duže vrijeme izvan procesa vježbanja, te bi im bio potreban
kratkotrajni i intenzivniji kineziološki proces u restrukturiranju motoričkih i funkcionalnih
sposobnosti te obnavljanju borilačkih znanja i vještina, kako bi se mogli uključiti u redovitu
provedbu programa
!
Program monostrukturalnih aktivnosti, kao izborni program za one policijske službenike koji
preferiraju cikličke oblike kretanja kao: plivanje, vožnju biciklom, trčanje, veslanje, kuglanje,
dizanje utega, planinarstvo i alpinizam isl.
!
Program kompleksnih aktivnosti, kao izborni program za one policijske službenike koji
preferiraju ekipne sportske igre kao: nogomet, odbojka, košarka, vaterpolo, ragbi i sl.
!
Program polikinezioloških aktivnosti, kao izborni program za one policijske službenike koji
preferiraju različite aktivnosti kao: stolni tenis, vožnja biciklom, nogomet, badminton,
kuglanje, planinarstvo, pikado isl., i u koje bi se mogli uključiti i članovi obitelji policijskih
službenika
!
Individualni kineziološki program, kao izborni program za one policijske službenike koji
provode jednu ili više izabranih aktivnosti u svoje slobodno vrijeme (kao: tenis, stolni tenis,
trčanje isl), izvan ili u specijaliziranim institucijama sporta (društva za sportsku rekreaciju,
fitnnes centri, sportski klubovi isl.).
!
Program polistrukturalnih aktivnosti (borilačka znanja i vještine) i program gađanja, kao dva
zadana kineziološka programa za sve policijske službenike, pri čemu se program borilačkih
znanja predlaže usvajati primjenom sintetičke metode rada, čime bi se policijske službenike
bolje pripremilo za njihovu situacijsku primjenu u praksi, a program gađanja povećanjem
broja izvršenja gađanja (4 precizna i 2 situacijska).
!
Programi popularizacije policijske i kineziološke prakse kao: programi za policijske
umirovljenike, susreti invalida Domovinskog rata, prigodni susreti obitelji policijskih
službenika, programi za domicilno stanovništvo isl., u koje bi se policijski službenici mogli
uključiti i kao organizatori i kao sudionici programa, čime bi se stvarao snažan osjećaj
pripadnosti, ne samo prema svim kineziološkim programima već i instituciji u kojoj rade.

3. Realizacija programa, svakako, ovisi o dva faktora. S jedne strane to su planirana financijska
sredstva koja će se staviti na raspolaganje policijskim upravama za provedbu programa. S druge
strane, to je osposobljavanje vlastitog pomoćnog kineziološkog kadra kao voditelja kinezioloških
programa (s obzirom na veliki broj policijskih službenika i drugih djelatnika u policijskim
upravama, veći broj različitih programa koji se često provode izvan domicilne sredine i u
slobodnim prostorima, dislociranost policijskih postaja od upravnog centra i dr.), čime bi se znatno
povećala obuhvaćenost sudionika u provedbi izabranih kinezioloških programa u policijskim
upravama.

policijska sekcija
4
4. Ukoliko se žele dobiti očekivani kineziološki rezultati, neophodno je osigurati adekvatan nadzor.
Isti bi se mogao učiniti u dva smjera. Prvi, stalnim kontaktom Odjela za osposobljavanje i
usavršavanje pri Policijskoj akademiji i policijskih službenika za usavršavanje u policijskim
upravama, kako u svim fazama planiranja, programiranja i provedbe programa tako i u analizi
segmentarnih učinaka rada. Drugi, stalnim kontaktom policijskih službenika za usavršavanje u
policiji sa svojim voditeljima kinezioloških programa, kako bi im se pružila puna podrška u
provedbi dijelova i/ili pojedinih programa u cijelosti. Konačno, učinkovitost kineziološkog procesa
sasvim sigurno ovisi o redovitom praćenju i valorizaciji rada njegovih sudionika. Zbog toga se
predlaže da se kontrolna mjerenja provode svaka četiri mjeseca, primijenjujući mjerne instrumente
iz utvrđivanja inicijalnog stanja. Naravno, ukupnoj godišnjoj ocjeni rada je moguće pridodati i
rezultate ostvarenih sintetičkih seminara borilačkihh znanja i vještina (koji bi se također trebali
održavati svaka četiri mjeseca i u trajanju od 2-3 dana) te rezultati gađanja.
4   ZAKLJUČAK
Nekoliko je bitnih faza implementacije razvojnog modela u policijsku praksu. Prvo, neophodno
je donijeti odgovarajuće odluke kojima se prije svega valorizira cijeli model, a onda i njegovi segmenti
(financiranje programa, edukacija voditelja kinezioloških programa itd). Svakako, moguće je opisani
razvojni model provjeriti u praksi (izborom manje policijske uprave), čiji bi rezultati potvrdili
postojanost modela za njegovo proširenje na druge uprave. Za očekivati je (u konačnici) da bi razvojni
model mogao biti onaj koji će odgovoriti na sve veću zahtjevnost policijskih službenika da punim
sudjelovanjem u programima pruže i instituciji u kojoj rade željene rezultate, dakle, veću tjelesnu a
time i profesionalnu učinkovitost.
5   PREGLED KLJUČNIH ISTRAŽIVAČKIH PROJEKATA KORIŠTENIH ZA IZRADU
RAZVOJNOG MODELA
1. Rubeša, D.J., Zidar, D. (1997.) Doživljavanje rada i pojava umora kod djelatnika temeljne policije
te potreba njegovog uklanjanja provedbom različitih kinezioloških programa. Policija i sigurnost.
1-2. Zagreb: MUP RH
2. Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (1998.) Provjera vrijednosti jednog hipotetičkog modala
kineziološkog tretmana ovlaštenih službenih osoba MUP-a RH (interventni kineziološki program).
Policija i sigurnost. 1-2. Zagreb: MUP RH
3. Rubeša, D.J., Zidar, D., Pleša-Bosnar, V., Sušec, B., Gudec, E. (1999.) Utjecaj profesionalnog
posla na kvalitetu obiteljskog života policijskih službenika. Policija i sigurnost. Zagreb: Policijska
akademija
4. Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (2000.) Utjecaj različite tjedne učestalosti trčanja na promjenu
funkcionalnih sposobnosti policajaca. Policija i sigurnost. Zagreb: Policijska akademija
5. Rubeša, D.J., Zidar, D., Zadro, Z., Vukosav, J. (2000.) Strukturiranje malih operativnih skupina
metodom skupnog rangiranja rezultata nekih tipičnih somatskih obilježja i kinezioloških znanja
policajaca. Istraživački dan. Zagreb: Visoka policijska škola
6. Rubeša, D.J., Zidar, D., Loje, Z., Šunde, S., Fabijan, V. (2001.) Programska, materijalna i
kadrovska osnova odmarališta MUP-a RH u Valbandonu za provedbu zdravstveno - preventivnih,
sportskih, sportsko - rekreacijskih i drugih kinezioloških programa za potrebe policijskih
službenika. Razvojni projekt. Zagreb: MUP RH
7. Rubeša, D.J., Zidar, D. (2002.) Pes planus (ravno stopalo) kao jedan od ograničavajućih faktora
stabilnosti lokomotornog statusa policijskih službenika. Policija i sigurnost. Zagreb: Policijska
akademija
8. Zidar, D., Ribičić, G. (2002.) Swimming workshop u policijskim postajama. 7. hrvatsko
savjetovanje o obuci neplivača. Split: Hrvatski savez sportske rekreacije "Sport za sve".

Davorin-Josip Rubeša, Davor Zidar

5
O AUTORIMA
prof.dr.sc.Davorin-Josip Rubeša, znanstveni savjetnik za razvoj kinezioloških programa i
voditelj Collegiuma za kineziološka istraživanja u policiji, Policijska akademija u Zagrebu
Davor Zidar, prof., predavač na Visokoj policijskoj školi u Zagrebu i stalni član Collegiuma za
kineziološka istraživanja u policiji