mednarodna trgovina;uvoz;izvoz;logistika;indeks globalne konkurenčnosti;indeks logistične uspešnosti;Hrvaška;Slovenija.;International trade;import;export;logistics;Global Competitiveness Index;Logistics Performance Index;Croatia;Slovenia;info:eu-repo/classification/udc/339.5

USPOREDBA MEĐUNARODNE TRGOVINE
REPUBLIKE SLOVENIJE I REPUBLIKE
HRVATSKE
magistarski rad

PRIMERJAVA MEDNARODNE TRGOVINE
REPUBLIKE SLOVENIJE IN REPUBLIKE
HRVAŠKE
magistrsko delo

Celje, 2020

Samanta Furjan

USPOREDBA MEĐUNARODNE TRGOVINE
REPUBLIKE SLOVENIJE I REPUBLIKE
HRVATSKE
magistarski rad

PRIMERJAVA MEDNARODNE TRGOVINE
REPUBLIKE SLOVENIJE IN REPUBLIKE
HRVAŠKE
magistrsko delo

Kandidatka: Samanta Furjan
Mentor: doc. dr. Marjan Sternad

Celje, 2020

Zahvala

Zahvaljujem mentoru prof. doc. dr. Marjanu Sternadu na iskazanom povjerenju i pomoći
prilikom izrade magistarskog rada. Također se zahvaljujem svim profesorima,
prijateljima i kolegama koji su mi pomogli tijekom studija.

Najveću zahvalu posvećujem svojoj obitelji, posebno svojim roditeljima koji su mi
omogućili školovanje. Hvala im na velikom strpljenju, odricanju i potpori, kako
financijskoj tako i moralnoj, koju su mi poklonili tijekom studiranja.

Mariborska cesta 7
3000 Celje, Slovenija

IZJAVA O AVTORSTVU
zaključnega dela

Spodaj podpisana Samanta Furjan, študentka magistrskega študijskega programa
Logistika sistemov, z vpisno številko 21007495, sem avtorica zaključnega dela:
Primerjava mednarodne trgovine Republike Slovenije in Republike Hrvaške.

S svojim podpisom zagotavljam:
•
da je predloženo delo rezultat izključno mojega lastnega raziskovalnega dela;
•
sem poskrbel/-a, da so dela in mnenja drugih avtorjev oz. avtoric, ki jih uporabljam
v zaključnem delu, navedena oz. citirana v skladu z navodili Fakultete za logistiko
Univerze v Mariboru;
•
sem poskrbel/-a, da so vsa dela in mnenja drugih avtorjev oz. avtoric navedena v
seznamu virov, ki je sestavni del zaključnega dela in je zapisan v skladu z navodili
Fakultete za logistiko Univerze v Mariboru;
•
sem pridobil/-a vsa dovoljenja za uporabo avtorskih del, ki so v celoti prenesena v
zaključno delo in sem to tudi jasno zapisala v zaključnem delu;
•
se zavedam, da je plagiatorstvo – predstavljanje tujih del, bodisi v obliki citata bodisi
v obliki skoraj dobesednega parafraziranja bodisi v grafični obliki, s katerim so tuje
misli oz. ideje predstavljene kot moje lastne – kaznivo po zakonu (Zakon o avtorskih
in sorodnih pravicah), prekršek pa podleže tudi ukrepom Fakultete za logistiko
Univerze v Mariboru v skladu z njenimi pravili;
•
se zavedam posledic, ki jih dokazano plagiatorstvo lahko predstavlja za predloženo
delo in za moj status na Fakulteti za logistiko Univerze v Mariboru;
•
je zaključno delo jezikovno korektno in da je delo lektorirala Isidora Vujošević.

V Celju, dne ________________         Podpis avtorice:___________________

Primerjava mednarodne trgovine Republike Slovenije in
Republike Hrvaške

Mednarodna trgovina je izmenjava blaga in storitev med državami. Ta vrsta trgovanja
povzroča svetovno gospodarstvo, v katerem cene ali ponudba in povpraševanje vplivajo
na svetovne dogodke. Trgovanje na svetovni ravni daje potrošnikom in državam
možnost, da so izpostavljeni blagu in storitvam, ki niso na voljo v njihovih državah. Na
mednarodnem trgu lahko najdemo skoraj vse vrste izdelkov: hrano, obleke, rezervne
dele, olje, nakit, vino, delnice, valute in vodo. Prav tako se tržijo tudi storitve: turizem,
bančništvo, svetovanje in prevoz. Mednarodna trgovina državam omogoča vstop na
nove trge in ozemlja. Industrializacija, globalizacija in velika podjetja danes najbolj
vplivajo na mednarodno trgovino. V Evropi Evropska unija narekuje pravila, pojmujemo
pa jo kot eno izmed največjih trgovinskih nacij.

Najprej smo opredelili določene teoretične osnove, ki obravnavajo vlogo logistike,
dobavnih verig in logističnih posrednikov v mednarodni trgovini, ter določili izraze, kot
sta indeks logistične uspešnosti in indeks globalne konkurenčnosti, ki so nam omogočili
boljši vpogled v logistično komponento v mednarodni trgovini. Z gospodarskega vidika
so kazalniki mednarodne trgovine, kot so trgovinska bilanca, trgovinska odprtost in
indeks energetske odvisnosti, podrobneje opredelili mednarodno trgovino določene
države.

Na podlagi zbranih podatkov je bila narejena analiza mednarodne trgovine Republike
Hrvaške in Republike Slovenije. Prav tako je bila pregledana logistična in konkurenčna
uspešnost obeh držav, da bi s primerjavo dobili vpogled v sedanje stanje na tem
področju gospodarstva in ugotovili, ali je mednarodna trgovina med Republiko Hrvaško
in Republiko Slovenijo primerljiva.

Metodologija

Prvi del naloge je bil namenjen teoriji  oziroma poglobljenemu raziskovanju različnih
znanstvenih člankov in publikacij ter številnih spletnih strani, kot so spletna stran

Mednarodnega trgovinskega centra, Uradne statistike Republike Slovenije in Republike
Hrvaške, spletna stran Svetovne banke ter spletna stran Eurostata. Pri opredelitvi in
opisu teoretičnega dela je bila uporabljena opisna metoda, zbrani podatki pa so nam
pomagali pri seznanjanju z delom. Poleg opisne metode smo uporabili deduktivno
metodo, ki temelji na logičnem sklepanju in primerjalni metodi.

Nadalje je bilo potrebno določiti cilj, glavna vprašanja, nalogo magistrskega dela ter
način, kako jo dokazati. Namen dela je opredeliti ključne cilje, povezane z mednarodno
trgovino, pregledati stanje uvoza in izvoza v EU ter primerjati mednarodno trgovino
Republike Slovenije in Republike Hrvaške.

V magistrskem delu smo določili dve hipotezi.
Prva hipoteza je: »Mednarodna trgovina Republike Hrvaške je primerljiva z mednarodno
trgovino Republike Slovenije.«
Druga hipoteza je: »Mednarodna trgovina Republike Slovenije je uspešnejša od
mednarodne trgovine Republike Hrvaške.«
Izpostavljene hipoteze bodo dokazane s pregledom evropskih standardov, statistik in
trenutnega stanja izvoza in uvoza. Prav tako so zbrani vsi potrebni podatki za primerjavo
mednarodne trgovine med Republiko Hrvaško in Republiko Slovenijo.

Omejitev, ki se lahko pojavi pri izvajanju raziskave, je pomanjkanje potrebnih podatkov.

V empiričnem delu smo pridobljene podatke vnesli v Microsoftovo datoteko Excel in
nato  v programu Microsoft Excel 2010 opravili vse vrste statističnih analiz ter naredili
grafične prikaze. Metode statistične analize, ki smo jih uporabili, so opisne metode:
tabelarični in grafični prikazi, odstotki, povprečne vrednosti, povprečne stopnje
sprememb, indeksi in linearni trend. Rezultati dela so predstavljeni in opisani v šestih
poglavjih:
•
Predstavitev ekonomskih kazalcev mednarodne trgovine Republike Hrvaške in
Republike Slovenije
•
Statistika uvoza in izvoza med Republiko Hrvaško in Republiko Slovenijo
•
Indeks logistične uspešnosti Republike Hrvaške in Republike Slovenije

•
Globalni indeks konkurenčnosti Republike Hrvaške in Republike Slovenije
•
Kazalniki mednarodne trgovine Republike Hrvaške in Republike Slovenije
•
Sklepi o hipotezah

Rezultati

Podatki kažejo, da je Republika Slovenija manjša država, z enkrat manj prebivalstva kot
Republika Hrvaška. Kljub temu je dosegla dvakrat večji izvoz kot Hrvaška, in sicer 28 proti
15 milijardam dolarjev. Takšno razliko v izvozu lahko pripišemo dejstvu, da je Slovenija
članica EU že 9 let dlje od Hrvaške in je imela večje priložnosti in znanja ter več možnosti
za ustvarjanje poslovnih partnerjev in poslovnih povezav, kar je pripomoglo k boljšemu
izvozu in boljšemu poslovanju na področju mednarodne trgovine. Vse to je vplivalo tudi
na BDP na prebivalca, ki je veliko višji od hrvaškega, kar na koncu prispeva k boljši
kakovosti življenja.

Poleg stopnje mednarodne trgovine se uporabljajo tudi drugi kazalniki, kot so trgovinska
bilanca, odprtost do trgovine in indeks energijske odvisnosti. Z uporabo znanstveno-
raziskovalnih metod smo preučili pridobljeno sintezo podatkov ter izbrane dejavnike, ki
vplivajo na slovensko in hrvaško mednarodno trgovino.

Kot je že bilo omenjeno, sta v magistrskem delu podani dve hipotezi.
Prva hipoteza je: »Mednarodna trgovina Republike Hrvaške je primerljiva z mednarodno
trgovino Republike Slovenije.« To trditev podpira več argumentov:
a) RH in RS sta postali politično neodvisni po razpadu nekdanje Jugoslavije in sta
doživeli podoben prehod, tj. gospodarsko in politično neodvisnost.
b) RH in RS sta članici EU in vodita statistiko v skladu z načeli, metodami in
standardi, ki jih predpisuje EU. To je zagotovilo popolne primerljivosti podatkov
o mednarodni gospodarski dejavnosti in sodelovanju.
Glede na zgoraj navedeno so možne primerjave oziroma hipoteza je potrjena.
Pri tem je treba omeniti, da je bila RS v nekdanji SFRJ razvitejša republika kot RH, da v
nasprotju z RH ni imela skoraj nobenih spopadov po osamosvojitvi in je tudi prej postala

članica EU. To so bile njene zagonske prednosti, ki se še danes v veliki meri odražajo v
mednarodni trgovini.
Druga hipoteza je: »Mednarodna trgovina Republike Slovenije je uspešnejša od
mednarodne trgovine Republike Hrvaške.« V podporo točnosti te hipoteze govori več
argumentov:
a) Zunanjetrgovinska bilanca med RH in RS je v obdobju od leta 2010 do 2017
negativna. To pomeni, da  RH za približno 52 % iz RS uvaža več, kot izvozi. Ta
zunanjetrgovinski primanjkljaj z RS žal narašča v povprečju za 24 % letno. RH ima
uvozno-izvozno pokritost RS v višini 66 %.
b) Indeks uspešnosti logistike za RH je 3,10 (za leto 2018), indeks RS pa 3,31.
Ugodno je, da indeks hitreje raste v Republiki Hrvaški (1,2 %) kot v Republiki
Sloveniji (0,5 %).
c) Po indeksu globalne konkurenčnosti je RH na 68. mestu (z indeksom 60,1), RS pa
na 35. mestu na svetu.
d) V Republiki Hrvaški je delež zunanje trgovine v BDP enkrat manjši kot v RS.
Zato je treba sklepati, da je zgornja hipoteza sprejeta kot resnična.

Diskusija

Na začetku moramo izpostaviti, da se Slovenija in Hrvaška razlikujeta po velikosti, kar je
izrednega pomena za količino izvoza in uvoza. Vendar je potrebno poudariti, da ležita
Slovenija in Hrvaška na območju srednje Evrope, kar prinaša podobne, v veliko primerih
celo iste poslovne partnerje širom sveta. Zaradi skupne zgodovine je prav tako njuna
mednarodna trgovina vezana na iste države.

Glede na dostopno literaturo in pridobljene podatke smo ugotovili, da je Slovenija bolj
prilagodljiva in se zaveda pomembnosti mednarodnega poslovanja ter je na vseh
obravnavanih področjih boljša kot Hrvaška. Vendar analiza mednarodne trgovine na
splošno kaže na nezadovoljivo izvozno uspešnost tako Hrvaške kot Slovenije. Prav tako
smo na podlagi nekaj analiziranih kazalnikov v opazovanem obdobju ugotovili, da sta
obe državi zabeležili porast izvoza, povečanje pokritosti izvoza, zmanjšanje blagovnega

primanjkljaja. Vendar je njuna vloga na svetovnih trgih ostala mala. Kljub določenemu
povečanju izvoza, povečanju števila izvoznih proizvodov in zmanjšanju deleža glavnih
izvoznih industrij izvoz Slovenije in Hrvaške še vedno kaže na visoko raven geografske in
proizvodne koncentracije, kar pomeni veliko izvozno odvisnost od manjšega števila trgov
in manjšega števila izdelkov.

Rezultati raziskave kažejo na potrebo po nadaljnjem povečanju izvoza in izboljšanju
njegove strukture v smislu povečanja raznolikosti izvozne ponudbe in izboljšanja
tehnološke vsebine izvoznih izdelkov, kar pa zahteva posodobitev industrije in tudi
podporo industrijske in druge gospodarske politike. Prav tako moramo poudariti, da
mednarodna trgovina vodi h gospodarski rasti, če so ukrepi politike in gospodarska
infrastruktura dovolj prilagodljivi, da se lahko spoprimejo s spremembami v socialnem
in finančnem scenariju, iz katerega izhajajo.

Male države, kot sta Slovenija in Hrvaška, morajo okrepiti svoj izvoz za zagotovitev
gospodarske rasti. Iz rezultatov je razvidno, da imata Hrvaška in Slovenija potenciale, ki
jih je treba doseči, ter da morata izpolniti določene zahteve, kot npr. izvajanje
strukturnih reform ter povečanje izvoznega financiranja. Za rast in razvoj hrvaškega in
slovenskega gospodarstva z vidika mednarodnega gospodarstva je potrebno povečati
izvoz (zlasti izdelke z visoko dodano vrednostjo) in s tem večjo pokritost uvoza z izvozom.
Le takšna trajnostna izvozna naravnanost lahko vodi k rasti BDP, kar ima za posledico
dolgoročno rast življenjskih standardov, hkrati pa lahko vpliva tudi na nadaljnji razvoj
hrvaškega in slovenskega gospodarstva.

Glede na opravljeno primarno raziskavo zastavljene teme zaključek kaže na pozitiven
poseg v razvoj mednarodne trgovine in logistike. Rezultati kažejo na to, da imajo države
z bolj razvito mednarodno trgovino tudi boljši logistični učinek kot posledico razvoja
same mednarodne trgovine. Lahko pa bi tudi sklepali, da države z močno razvito
mednarodno trgovino ustvarjajo takšno platformo in pogoje, ki vodijo k razvoju logistike.
Pozitivna korelacija povezave med mednarodno trgovino in logistiko se močno odraža
tudi v razvoju vse bolj logistično delujoče funkcije, ki je manifestacija logistike v pogojih
mednarodnega trgovinskega okolja. Če se ti sklepi prenesejo v raziskavo, ki smo jo

izvedli, je treba najprej poudariti, da za RH obstaja negativno razmerje med velikostjo
izvoza iz RS in uvoza v RS, vendar pa obstaja tudi povečanje zunanjetrgovinskega
primanjkljaja. Kazalniki mednarodne trgovine Republike Hrvaške in Republike Slovenije
so bili vprašanje, ki smo ga v okviru izvedene raziskave preučili v skladu z navedeno
metodologijo. Eden izmed preprostih in pogosto uporabljenih kazalcev mednarodne
trgovine v povezavi z logistiko je delež zunanje trgovine v bruto domačem proizvodu
države. Podani podatki kažejo, da je tako v letu 2017 kot 2018 delež zunanje trgovine na
Hrvaškem za polovico manjši kot v Sloveniji. Iz teh podatkov je mogoče sklepati na manj
pomemben položaj zunanje trgovine na Hrvaškem v primerjavi s Slovenijo. Glede na
indeks globalne konkurenčnosti, ki vključuje številne za konkurenčnost pomembne
dejavnike (ekonomske in logistične), je imela na tem področju Hrvaška v primerjavi s
Slovenijo pomanjkljivost. Hrvaška je med 144 državami na svetu na 68. mestu, Slovenija
pa na odličnem 38. mestu.

Ključne besede: mednarodna trgovina, uvoz, izvoz, logistika, indeks globalne
konkurenčnosti, indeks logistične uspešnosti, Hrvaška, Slovenija.

Comparison of the International trade of the Republic of
Slovenia and the Republic of Croatia

International trade is worth trillions a year and involves the exchange of goods and
services between international borders. Any country can produce and export goods and
services in which it has a comparative advantage. The benefits of international trade
include specialization, economic growth and reduction of global conflict. Barriers to
trade can be policy-driven or natural. Policy barriers include tariffs, quotas and product
standards. The difference between domestic and international trade is that production
factors, such as capital and labor, tend to be more mobile in more than one country. The
International Trade "System" encompasses thousands of unilateral, bilateral, regional
and multilateral rules and agreements among more than two hundred independent
nations. However, it should be borne in mind that the construction of a logistics network
does not mean the development of international trade unless further development is
devised. The use of logistics intermediaries also enables better product availability to
the target market. The empirical part of the paper analyzes the international trade of
goods of the Republic of Croatia and the Republic of Slovenia from 2010 to 2017. In
addition to the level of international trade, other indicators are used, such as trade
balance, openness to trade and energy dependence indices. Using the scientific-
research methods, the acquired synthesis of data and selected factors affecting
Slovenian and Croatian international trade were examined. Based on the results, it can
be concluded that there is a place for improvement of all analyzed areas of Croatian and
Slovenian trade, but Slovenia is more developed, is better, in all considered areas than
Croatia.

Keywords:  International trade, import, export, logistics, Global Competitiveness Index,
Logistics Performance Index, Croatia, Slovenia

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     X

Sadržaj

POPIS KRATICA ...................................................................................................... XIII
UVOD ....................................................................................................................... 1
1 PREGLED TEORIJE................................................................................................... 3
1.1 MEĐUNARODNA TRGOVINA ........................................................................................... 3
1.1.1 Općenito o međunarodnoj trgovini ................................................................. 4
1.1.2 Uloga logistike u međunarodnoj trgovini ........................................................ 7
1.1.3 Logistički posrednici u međunarodnoj trgovini.............................................. 12
1.1.4 Uloga indeksa logističkih performansi u međunarodnoj trgovini ................. 16
1.1.5 Uloga globalnog indeksa konkurentnosti u međunarodnoj trgovini............. 22
1.1.6 Indikatori međunarodne trgovine ................................................................. 30
1.2 EUROPSKA UNIJA
........................................................................................................ 33
1.2.1 Pravila, regulacije i standardi Europske unije
................................................ 35
1.2.2 Statistika međunarodne trgovine u Europskoj uniji ...................................... 39
2 METODOLOGIJA .................................................................................................. 43
3 REZULTATI ........................................................................................................... 46
3.1 OSNOVNI PODACI
....................................................................................................... 46
3.2 USPOREDBA I ANALIZA ČIMBENIKA KOJI UTJEČU NA MEĐUNARODNU TRGOVINU REPUBLIKE
HRVATSKE I REPUBLIKE SLOVENIJE
....................................................................................... 47
3.2.1 Predstavljanje ekonomskih indikatora međunarodne trgovine Republike
Hrvatske i Republike Slovenije ................................................................................ 49
3.2.2 Statistika uvoza i izvoza između Republike Hrvatske i Republike Slovenije .. 52
3.2.3 Indeks logističkih performansi Republike Hrvatske i Republike Slovenije ..... 60
3.2.4 Globalni indeks konkurentnosti Republike Hrvatske i Republike Slovenije ... 61
3.2.5 Indikatori međunarodne trgovine Republike Hrvatske i Republike Slovenije 63
3.2.6 Zaključci u vezi hipoteza ................................................................................ 67
4 DISKUSIJA ............................................................................................................ 69
ZAKLJUČAK
............................................................................................................. 72
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     XI

SKUP LITERATURE I IZVORA .................................................................................... 74

Kazalo slika

SLIKA 1: TRENDOVI UKUPNOG INDEKSA LOGISTIČKIH PERFORMANSI (1 = NIZAK DO 5 = VISOK) ............ 19
SLIKA 2: USPOREDBA REZULTATA SVJETSKE KONKURENTNOSTI HRVATSKE I SLOVENIJE KROZ VREMENSKU
PERSPEKTIVU
............................................................................................................... 28
SLIKA 3: BIJELA KNJIGA O BUDUĆNOSTI EUROPE ......................................................................... 38
SLIKA 4: UVOZ, IZVOZ I VANJSKOTRGOVINSKA BILANCA EU (U MILIJARDAMA EUR) ........................... 40
SLIKA 5: TRENDOVI VRIJEDNOSTI TRGOVINE I TRGOVINSKE BILANCE – SLOVENIJA .............................. 49
SLIKA 6: TRENDOVI VRIJEDNOSTI TRGOVINE I TRGOVINSKE BILANCE – HRVATSKA .............................. 50
SLIKA 7: SLOVENIJA – OTVORENOST TRGOVINE .......................................................................... 51
SLIKA 8: HRVATSKA - OTVORENOST ZA TRGOVINU ...................................................................... 51
SLIKA 9: KRETANJE IZVOZA IZ REPUBLIKE HRVATSKE U SVIJET (SERIJA 1), U EUROPU (SERIJA 2) ODNOSNO U
REPUBLIKU SLOVENIJU (SERIJA 3) U MILIJUNIMA EURA ........................................................ 55
SLIKA 10: KRETANJE UVOZA U REPUBLIKU HRVATSKU IZ SVIJETA (SERIJA 1), IZ EUROPE (SERIJA 2) ODNOSNO
IZ REPUBLIKE SLOVENIJE (SERIJA 3) U MILIJUNIMA EURA ...................................................... 57
SLIKA 11: KRETANJE IZVOZA IZ REPUBLIKE HRVATSKE U REPUBLIKU SLOVENIJU I UVOZA REPUBLIKE
HRVATSKE IZ REPUBLIKE SLOVENIJE (U MILIJUNIMA EURA) ................................................... 59
SLIKA 12: INDEKSI LOGISTIČKIH PERFORMANSI ZA HRVATSKU I ZA SLOVENIJU U RAZDOBLJU OD 2007. DO
2018. GODINE ............................................................................................................ 61
SLIKA 13: REZULTATI REPUBLIKE SLOVENIJE NA LJESTVICI GLOBALNE KONKURENTNOSTI ..................... 62
SLIKA 14: REZULTATI REPUBLIKE HRVATSKE NA LJESTVICI GLOBALNE KONKURENTNOSTI ..................... 63

Kazalo tablica

TABLICA 1: LPI I GCI POJEDINIH DRŽAVA ČLANICA EU-28 I ŠVICARSKE ........................................... 21
TABLICA 2: RANGIRANJE REPUBLIKE HRVATSKE PREMA LPI-U OD 2007. DO 2016. GODINE .............. 21
TABLICA 3: USPOREDBA LOGISTIČKIH PERFORMANSI REPUBLIKE HRVATSKE S DRŽAVAMA ČLANICAMA
OECD-A .................................................................................................................... 22
TABLICA 4: KRONOLOGIJA EUROPSKE TRŽIŠNE INTEGRACIJE .......................................................... 37
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     XII

TABLICA 5: GLAVNI TRGOVINSKI PARTNERI EUROPSKE UNIJE – TRGOVINA ROBOM U 2019. (U MILIJUNIMA
EURA)
........................................................................................................................ 41
TABLICA 6: BILANCA ULAZNIH I IZLAZNIH ULAGANJA NA RAZINI EU
................................................. 42
TABLICA 7: OPĆI GOSPODARSKI PODACI RH I RS ........................................................................ 46
TABLICA 8: SLOVENIJA – IZVOZ ............................................................................................... 52
TABLICA 9: HRVATSKA – IZVOZ ............................................................................................... 53
TABLICA 10: SLOVENIJA – UVOZ ............................................................................................. 53
TABLICA 11: HRVATSKA – UVOZ ............................................................................................. 53
TABLICA 12: KRETANJE IZVOZA RH OD 2010. DO 2017. GODINE (U MILIJUNIMA EURA) ................... 54
TABLICA 13: KRETANJE UVOZA U RH OD 2010. DO 2017. GODINE (U MILIJUNIMA EURA) ................. 56
TABLICA 14: KRETANJE IZVOZA IZ REPUBLIKE HRVATSKE U REPUBLIKU SLOVENIJU I UVOZA IZ .............. 58
TABLICA 15: INDEKSI LOGISTIČKIH PERFORMANSI ZA REPUBLIKU HRVATSKU I REPUBLIKU SLOVENIJU .... 60
TABLICA 16: MEĐUNARODNI TRGOVINSKI INDIKATORI ZA SLOVENIJU U VREMENSKOJ PERSPEKTIVI ....... 64
TABLICA 17: GLAVNI UVOZNI I IZVOZNI PROIZVODI SLOVENIJE.
...................................................... 65
TABLICA 18: INDIKATORI MEĐUNARODNE TRGOVINE U HRVATSKOJ KROZ VREMENSKI PRESJEK
............. 66
TABLICA 19: GLAVNI IZVOZNI I UVOZNI PROIZVODI U HRVATSKOJ .................................................. 67

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     XIII

Popis kratica

3PL

(Third Party Logistics) operater logističkih usluga
4PL

(Fourth Party Logistics) mrežni integrator
6BIC

6 osnovnih pokazatelja konkurentnosti
b. d.

Bez datuma
BDP

Bruto domaći proizvod
BNP

Bruto nacionalni proizvod
EFTA
Europsko udruženje za slobodnu trgovinu
et al.
I suradnici
EU

Europska unija
EUR

Euro
GATT
Opći sporazum o carinama i trgovini
GCI

Globalni indeks konkurentnost
GVC

Globalni lanac vrijednosti
ICT

Informacijske i komunikacijske tehnologije
IMD

Međunarodni institut za razvoj menadžmenta
Itd.

I tako dalje
LLP

Vodeći logistički poslužitelj
LPI

Indeks logističkih performansi
LSP

Davatelji logističkih usluga
mil.

Milijun
MMF
Međunarodni monetarni fond
MTV

Glavni pokazatelji međunarodne trgovine
OECD
Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj
RH

Republika Hrvatska
RS

Republika Slovenija
SAD

Sjedinjene Američke Države
SFRJ

Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija
str.

Stranica
SURS
Statistički ured Republike Slovenije
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     XIV

tj.

To jest
UHPA
Udruga hrvatskih putničkih agencija
UNCTAD
Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju
USD

Američki dolar
VAS

Usluge dodane vrijednosti
WB

Svjetska banka
WTO
Svjetska trgovinska organizacija
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     1

Uvod

Međunarodna trgovina je razmjena kapitala, dobara i usluga koja prelazi granice jedne
države, odnosno uključuje više različitih država. Također donosi i značajan udio u bruto
domaćem proizvodu (BDP). Danas se u svijetu razmjenjuju gotovo sve vrste dobara,
počevši od one najbitnije, a to je hrana, pa sve do medicinskih pomagala, nafte i plina,
strojeva itd. Razmjena usluga može uključivati turizam, bankarstvo ili pak transport.
Međunarodna trgovina omogućuje zemljama ulazak na nova tržišta i teritorije. Ona se
provodi u obliku uvoženja dobara i usluga unutar granica neke države, odnosno uvoza ili
pak izvoženja dobara i usluga izvan granica neke države, odnosno izvoza.
Industrijalizacija, globalizacija i velike kompanije danas imaju najveći utjecaj na
međunarodnu trgovinu. Na području Europe, Europska unija diktira pravila i ubraja se u
najveću trgovačku naciju.

Republika Hrvatska, kao ravnopravna članica EU, također se priključila zemljama koje
aktivno provode međunarodnu trgovinu u svrhu međunarodnog razvoja i nacionalnog
rasta na svim područjima gospodarstva. Kao takva, također mora pratiti nove razvojne
trendove, pravilnike i standarde na tom području. EU danas ima jasno određene
spomenute standarde za sve zemlje članice, kao i određenu statistiku koja prati
dosadašnja dostignuća u uvozu i izvozu, kako za svaku pojedinu zemlju članicu, tako i na
razini cijele EU, odnosno uvoz i izvoz s područja EU. Također je potrebno proći kroz
određene teorijske osnove koje obrađuju ulogu logistike, opskrbnih lanaca i logističkih
posrednika u međunarodnoj trgovini te definirati pojmove poput indeksa logističkih
performansi, globalnog indeksa konkurentnosti koji će nam dati bolji uvid u logistički dio
u međunarodnoj trgovini. S ekonomske strane, indikatori međunarodne trgovine kao
što su trgovinska bilanca, otvorenost trgovine i indeks energijske ovisnosti mogu
detaljnije definirati međunarodnu trgovinu određene države.

Na temelju prikupljenih podataka izradit će se analiza međunarodne trgovine Republike
Hrvatske i Republike Slovenije, pregledat će se logističke i konkurentne performanse
obje države te provesti njihova usporedba, ne bi li se tako dobio uvid u trenutno stanje
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     2

na ovom području gospodarstva te izveo zaključak je li međunarodna trgovina Republike
Hrvatske i Republike Slovenije usporediva.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     3

1 Pregled teorije

U nastavku ćemo predstaviti međunarodnu trgovinu te ulogu logistike, globalnog
indeksa konkurentnosti i logističke učinkovitosti u međunarodnoj trgovini. Također
ćemo definirati i predstaviti logističke posrednike te njihovu ulogu u međunarodnoj
trgovini.

1.1 Međunarodna trgovina

Međunarodna trgovina rađa svjetsko gospodarstvo u kojem ponuda i potražnja, a samim
tim i cijene, utječu na globalne događaje i pod njihovim su utjecajem (»The Investor's
Guide to Global Trade« [Investopedia], b. d.).

Međunarodna trgovina bila je i ostat će most između ljudi. Trgovina postoji od davnina,
a povijesni razvoj nacije nastaje zahvaljujući pružanju njenih potreba. Međunarodna
trgovina zadovoljava fizičke, moralne i intelektualne potrebe. Razmjena dobara s robom
postala je vrlo važna praksa jer nijedna zemlja nema na raspolaganju sve materijalne i
ljudske resurse da osigura životni standard. Osim toga, s vremenom je vanjska trgovina
postala strategija razvoja nacionalnog gospodarstva. Međunarodna trgovina također
potiče društvene i međunarodne odnose (Terzea, 2016).

Svijet se mijenja s nacionalnog na globalno tržište. Globalizacija donosi jedinstvene
potrebe potrošača, slobodu i liberalizaciju trgovine i ostale konkurentske prednosti na
globalnom tržištu. Tvrtke su prisiljene razmišljati i djelovati globalno, a zbog
konkurentnosti i dinamičkog okruženja globalne trgovine opstanak je težak. Ti elementi
utječu na razvoj i pozicioniranje tvrtke na međunarodnom tržištu (»International
logistics«, b.d). Promicanje trgovine te liberalizacija globalnog poretka potiču države na
preuzimanje aktivne uloge u međunarodnoj trgovini. Zahvaljujući međunarodnoj
trgovini, države, s ekonomskog aspekta, stječu velike koristi i to putem prodaje svojih
roba i usluga drugima s ciljem povećanja opsega trgovinske razmjene (Gezikol, Selçuk
Dizkirici & Gökgöz, 2016).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     4

1.1.1 Općenito o međunarodnoj trgovini

Međunarodna trgovina je razmjena kapitala, roba i usluga preko međunarodnih granica
ili područja. U većini zemalja takva trgovina predstavlja značajan udio u bruto domaćem
proizvodu (BDP). Ova vrsta trgovine rađa svjetsko gospodarstvo, u kojem cijene ili
ponuda i potražnja utječu i pod utjecajem su globalnih događaja. Trgovanje na globalnoj
razini daje potrošačima i zemljama mogućnost da budu izloženi robi i uslugama koje nisu
dostupne u njihovim zemljama (Daneshjo, 2014).

Gotovo svaka vrsta proizvoda može se naći na međunarodnom tržištu (hrana, odjeća,
rezervni dijelovi, medicinska pomagala, nafta i plin, strojevi, valute i voda). Također se
trguje uslugama: bankarstvom, turizmom, prijevozom i savjetovanjem.

Međunarodna trgovina omogućuje proširenje domicilnog tržišta za robu i usluge koje
inače možda ne bi bile dostupne. Kao rezultat međunarodne trgovine, tržište sadrži veću
konkurenciju i stoga konkurentnije cijene, što domaćim potrošačima osigurava jeftiniji
proizvod. Proizvod koji se prodaje na globalnom tržištu naziva se izvozom, a proizvod
koji se kupuje na globalnom tržištu je uvoz. Uvoz i izvoz računaju se na tekućem računu
zemlje u platnoj bilanci. Dakle, ova vrsta trgovine dopušta veću konkurenciju i
konkurentnije cijene u trgovini. Tržišno natjecanje rezultira pristupačnijim proizvodima
za potrošača (Daneshjo, 2014).

Poznato je kako zemlje nikako ne mogu živjeti same od sebe, odnosno samo od
proizvoda koje proizvode unutar svojih granica. Iz toga razloga svaka država teži ka
međunarodnoj trgovini, odnosno razmjeni dobara i usluga među stanovnicima različitih
zemalja. Države teže ka specijalizaciji onih proizvoda odnosno usluga koje mogu
proizvesti jeftinije od ostalih zemalja, te razmjenjuju svoj višak za višak robe drugih
zemalja. Taj postupak razmjene roba, odnosno usluga zove se međunarodna podjela
rada, te omogućuje povećanje dobara i usluga dostupnih u svim zemljama. Dakle,
specijalizacija i međunarodna podjela rada povećavaju standard življenja u svim
zemljama tako što unutar jedne, zatvorene ekonomije povećavaju životni standard svih
stanovnika (Chacholiades, 2017).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     5

Važnost trgovine proizlazi iz velikog stupnja specijalizacije u našem društvu. Čak i u
najprimitivnijim društvima ljudi surađuju u korištenju njihovih oskudnih resursa jer se
takvom suradnjom proizvede više roba i usluga nego ako bi svi pokušali učiniti mnogo
različitih poslova odjednom. Visok stupanj specijalizacije u našem društvu povećava
standard življenja, svima čineći dostupnim više roba i usluga. Ali specijalizacija nužno
podrazumijeva trgovinu i bez nje se ne može dogoditi. Specijalizirani proizvođač koristi
samo mali dio – možda nijedan – vlastite proizvodnje za svoju osobnu potrošnju, te on
svoj višak mijenja za robe i usluge drugih specijaliziranih proizvođača (Chacholiades,
2017).

Valja napomenuti da globalna ekonomija kao cjelina, te svaki narod unutar nje smatraju
da je bolje kada neopterećena trgovina dozvoljava, odnosno omogućuje svakom
pojedinom potrošaču da kupuje one proizvode koje želi, te da je svaki poduzetnik
sposoban uložiti resurse na najproduktivniji način. Kao rezultat toga, oni su zagovarali
da bi se vlade trebale suzdržati od uplitanja u privatno poduzetništvo i slobodna tržišta.
Međutim, nijedna nacionalna vlada  nije se suzdržala te slijedila ove savjete
(Chacholiades, 2017). Razmjena dobara u svijetu kakvu diktiraju ponuda i potražnja
također utječe na ekonomiju Hrvatske i Slovenije.

Najveći rast globalne ekonomije bio je zabilježen tijekom razdoblja širenja trgovine u
vrijeme nakon Drugog svjetskog rata, dok je pad zabilježen tijekom Velike depresije
1920-ih i 1930-ih (Chacholiades, 2017).

Integriranje nacionalnih ekonomija u globalni ekonomski sustav jedan je od najvažnijih
događaja prošlog stoljeća. Ovaj proces integracije, koji se često naziva globalizacija,
ostvario se u izvanrednom rastu trgovine između zemalja.

Industrijalizacija, napredna tehnologija, transport, globalizacija, multinacionalnost
korporacije i outsourcing imaju veliku ulogu i utjecaj na međunarodni trgovinski sustav.
Povećavanje međunarodne trgovine ključno je za nastavak hrvatske i slovenske
globalizacije. Bez međunarodne trgovine nacije bi bile ograničene na robu i usluge
proizvedene unutar vlastitih granica.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     6

Možemo zaključiti da se međunarodna trgovina u principu ne razlikuje od domaće
trgovine, te se motivacija i ponašanje stranaka uključenih u trgovinu ne mijenja
temeljno, bez obzira na to je li trgovina preko granice ili ne. Glavna razlika je u tome što
je međunarodna trgovina obično skuplja nego domaća trgovina. Razlog je taj što pitanje
granica tipično nameće dodatne troškove poput tarifa, vremenskih troškova zbog
kašnjenja na granici i troškova povezanih s razlikama u državama kao što su jezik, pravni
sustav ili kultura.

Kada pričamo o međunarodnoj trgovini, bitno je spomenuti organizacije koje uvelike
utječu na njen razvoj. Jedna takva organizacija je WTO, odnosno Međunarodna
trgovinska organizacija. WTO se sastoji od 153 člana koji zajedno čine cjelokupnu
svjetsku trgovinu. Osnovana je u Urugvajskom krugu na temelju multilateralnih
pregovora, kao sljedništvo Općeg sporazuma o carinama i trgovini (u nastavku GATT).
WTO pruža zakonski i institucionalni okvir za nacionalne politike koje izravno ili posredno
utječu na trgovinu među članicama. Glavni cilj WTO-a je promicanje slobodnijih i
predvidljivijih uvjeta trgovine. Temeljno načelo u WTO-u je nediskriminacija među
trgovinskim partnerima (Daneshjo, 2014).

Opći sporazum o carinama i trgovini je pravni sporazum kojim se minimiziraju prepreke
međunarodnoj trgovini uklanjanjem ili smanjenjem kvota, carina i subvencija, uz
očuvanje značajnih propisa. Namjera GATT-a bila je da potakne gospodarski oporavak
nakon Drugog svjetskog rata rekonstrukcijom i liberalizacijom globalne trgovine
(»General Agreement on Tariffs and Trade (GATT)« [Investopedia], b. d.).

GATT je stupio na snagu 1. siječnja 1948. Od tada je usavršen, što je na kraju dovelo do
stvaranja Svjetske trgovinske organizacije (WTO) 1. siječnja 1995., koja ga je apsorbirala
i proširila. Do tada je bilo 125 zemalja potpisnica njegovih sporazuma, koji su pokrivali
oko 90 % globalne trgovine. Vijeće za trgovinu robom odgovorno je za GATT i sastoji se
od predstavnika iz svih država članica WTO-a. Jedno od ključnih postignuća GATT-a bilo
je trgovanje bez diskriminacije. Svaki je potpisnik GATT-a tretiran kao jednak bilo kojem
drugom. Ovo je poznato kao načelo najpovoljnije nacije i preneseno je u WTO trgovine
(»General Agreement on Tariffs and Trade (GATT)« [Investopedia], b. d.).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     7

1.1.2 Uloga logistike u međunarodnoj trgovini

Za logistiku se može reći da je jedna od najvažnijih industrija u današnjem svijetu.
Kretanje robe širom svijeta prisiljava tvrtke na konkurentnije cijene, što zauzvrat dovodi
do želje za minimalističkim troškovima i posljedično nižim cijenama robe. Logistika u
međunarodnoj trgovini veoma je važna u današnjim uvjetima poslovanja jer obuhvaća
sve aktivnosti potrebne za prostornu i vremensku distribuciju dobara. Logističkim
aktivnostima želi se postići da tražena dobra budu dostupna u pravo vrijeme i na pravom
mjestu u traženoj količini, kvaliteti i cijeni, s točnim informacijama vezanim uz ta dobra.

U uvjetima modernog poslovanja, gdje znanje i brzina pristupa informacijama kao i
logistika predstavljaju neke od ključnih segmenata u postizanju konkurentne prednosti
u međunarodnoj trgovini, neophodno je prilagoditi sustav logistike takvom tipu
poslovanja. Sve veća konkurencija i nemilosrdna borba za svakog potrošača zahtijeva
otvoreni pristup organizaciji, optimizaciju poslovanja, dinamičnost u rješavanju
problema te nadasve timski rad (Pupavac & Zelenika, 2007).

Danas, u vrijeme velikih zahtjeva globalizacije i održivosti nemoguće je promatrati bilo
koji razvojni, uslužni ili pak proizvodni sektor bez logističkih veza i funkcija. Logistika ima
veliku ulogu u međunarodnoj trgovini, procesu poslovanja, razvoju i načinu življenja. U
današnje se vrijeme profit stavlja ispred svega, a logistika u međunarodnoj trgovini
izravno pridonosi njegovom povećanju ili smanjenju. Zahtjevi se stavljaju i pred
logističke operatere, koji su sve više u ulozi menadžera učinkovitog transporta. Cilj
logističkog operatera, odnosno cilj same logistike je što jeftinije, u što kraćem vremenu
isporučiti proizvod krajnjem kupcu te udovoljiti njegovim zahtjevima. Učinkovitost
prijevoznih procesa u tome ima izuzetno veliku ulogu, te igra važnu kariku u logističkom
lancu opskrbe i ključna je za uspjeh međunarodne trgovine (Pupavac & Zelenika, 2007).
Kako smo već ranije naveli, jedan od ključnih procesa i dijelova logistike su učinkoviti
prijevozni procesi koji djeluju u sklopu distributivnog procesa. Važnost logistike u
optimizaciji informacijskih, robnih, financijskih i građevinsko-konstrukcijskih tokova
identificirana je i potvrđena udaljavanjem mjesta proizvodnje i potrošnje, odnosno
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     8

otkrićem logistike kao skupa određujućih poslovnih aktivnosti u funkciji efikasnosti
proizvodnih i trgovinskih poduzeća (Pupavac & Zelenika, 2007).

Prema zadnjim istraživanjima dokazano je da se s malim unapređenjem u okviru bilo
kojeg segmenta unutar odlučivanja logistike mogu napraviti relativno velike
racionalizacije u međunarodnoj trgovini i/ili može se ostvariti nova konkurentska
prednost na tržištu (Pupavac & Zelenika, 2007).

Visok nivo uspješnosti u međunarodnoj trgovini postiže se racionalizacijom poslovnog
sistema, odnosno nalaženjem i provođenjem najboljih koncepata i metoda za
poboljšanje i usavršavanje sveukupne logistike u međunarodnoj trgovini. Pristup koji u
rješavanju problema racionalizacije međunarodne trgovine dominira u modernom
svijetu naziva se logistički pristup. U beskompromisnoj borbi sa žestokom
konkurencijom, provođenjem poslovnih aktivnosti, nije lako postići visoku profitabilnost
s jedne strane, a zadovoljstvo potrošača s druge strane. Baš iz tog razloga današnja
međunarodna trgovina došla je do visokog stupnja razvoja u davanju novih rješenja u
cilju uspješnog poslovanja i davanju odgovora na ključna pitanja kako ostvariti
racionalno poslovanje ili proizvodnju i kako postati konkurentan na tržištu (po cijeni,
kvalitetu, asortimanu, rokovima...), kako se približiti potencijalnom kupcu i ostvariti veći
profit (Deljanin, 2009).

Nekada se praksa većine distributivnih i proizvodnih poduzeća u međunarodnoj trgovini,
bilo malim ili većim dijelom, zasnivala na samostalnom obavljanju logističkih aktivnosti.
Svi su obavljali bar mali dio, ako ne i sve logističke poslove – tako je to bilo u svijetu, ali
i u RH i RS. Međutim, u posljednjem su desetljeću XX. stoljeća brojni aspekti logistike
dobili na značenju, dajući logističkim sustavima specifičnu težinu. Postalo je jasno da se
logistika ne bavi samo problematikom nacionalnih i međunarodnih logističkih sustava,
već sve više i problematikom globalizacije i globalnih logističkih sustava osobito bitnih u
globalnoj trgovini. Javio se pojam outsourcinga, odnosno predaje pojedinih logističkih
aktivnosti trećim osobama. Outsourcing je omogućio da se ljudskih potencijali te
financijski resursi što učinkovitije usmjere na iskorištavanje vlastitih konkurentskih
prednosti, odnosno sposobnosti međunarodno trgovinski orijentiranih organizacija.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     9

Time se značenje outsourcinga proširilo na sve logističke aktivnosti, kako ulazne tako i
izlazne, ali i na proizvodnju. Značajne aspekte razvitka logistike kao znanosti i kao
aktivnosti čini i sve veće značenje i razvitak povratne logistike i logistike održivog razvitka
kao specifičnih logistika koje predstavljaju učinkovit odgovor pred problemima
dinamičke ravnoteže održivoga razvitka međunarodne trgovine (Zelenika & Pupavac,
2001).

Međunarodni logistički sustav bavi se fizičkim kretanjem proizvoda između proizvođača
i konačnih kupaca na jednom, odnosno na različitim tržištima. Na oblikovanje
međunarodnog logističkog sustava utječu brojni činitelji, među kojima su najrelevantniji:
(Šamanović, 2009):
•
način stupanja poduzeća na inozemno tržište;
•
kvaliteta prijevoznih i popratnih usluga pri prijevozu;
•
razina servisa isporuke;
•
pravni i administrativni propisi o uvozu i izvozu robe u zemlji izvoza;
•
kulturološke razlike;
•
mogućnosti naplate robe.

Poznato je da se kod međunarodne logistike mjesto isporuke i mjesto primitka ne nalaze
u istoj zemlji, te upravljanje tokovima roba odnosno usluga ima posebnu važnost. Pri
tome ima bitnu ulogu dobro organizirana međunarodna logistika, koja omogućuje da
razmjena između različitih država teče bez gubitaka i zastoja u vremenu te da ima
optimalne učinke (Čavlek, 2017).

Aktivnosti međunarodne logistike protežu se na područja prijevoza, skladištenja,
proizvodnje i komunikacijsko-informacijske tehnologije, koja omogućuju djelotvorno
funkcioniranje svih elemenata sustava. Međunarodni logistički sustav je prouzročen
raznim administrativnim, infrastrukturnim, pravnim, tehničkim, kulturnim i sličnim
specifičnostima, te djeluje u težim uvjetima od logističkih sustava u zemlji. Također, na
međunarodnu logistiku imaju utjecaj vanjski tokovi roba i informacija koji posljedično
utječu na različite logističke troškove, administrativna i različita politička ograničenja.
Zbog toga je vrlo važno voditi računa o uvoznim kvotama, licencijama, razlikama u
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     10

valutama, carini, prijevoznim pravcima i dr., koji vladaju u pojedinim dijelovima
međunarodnog tržišta i njima se prilagođavati. Zbog velikog broja sudionika u
međunarodnoj trgovini važnu ulogu ima komuniciranje te posebno dolazi do izražaja.
Kretanje informacija treba biti optimalno organizirano i temeljeno na suvremenim
računalnim, programskim i telekomunikacijskim osnovama jer je to pretpostavka za
učinkovito funkcioniranje svih elemenata logističkog sustava. Također je važno posvetiti
pozornost i načinu prilagođavanja izvoznog poduzeća prilikama u zemlji izvoza, i to
vezano za prijevoz robe, izbor lokacije skladišta, upravljanje zalihama te komuniciranje i
informiranje sudionika u međunarodnom logističkom procesu (Čavlek, 2017).

U današnje vrijeme globalizacija igra važnu ulogu. Proces globalizacije tržišta bitno je
povećao konkurenciju na međunarodnom tržištu, a time i značaj logističkih aktivnosti.
Kako bi poduzeća opstala na globalnom tržištu bitno je da optimalno organiziraju
međunarodne logističke sustave te da organiziraju učinkovite logističke strategije. Na
razvoj međunarodnih logističkih procesa utječe jaka koncentracija ponude i potražnje te
nastanak velikih multinacionalnih korporacija koje sve više stječu kontrolu nad
prirodnim i ljudskim resursima, što stvara mogućnost poremećaja ravnoteže na
međunarodnom tržištu i pojave kriznih stanja globalnih razmjera (Šamanović, 2009).

Troškovi logistike su u globalnom tržištu značajno viši nego na nacionalnom tržištu i to u
rasponu od 25 – 35 % vrijednosti prodajne cijene proizvoda, dok se troškovi nacionalne
logistike kreću u rasponu od 8 – 10 % te su vidljivo niži. Dakle, proizvod koji je npr.
proizveden u Sloveniji, a namijenjen je Njemačkoj, ima malu vrijednost sve dok nije na
raspolaganju kupcu na pravom mjestu, u pravo vrijeme i u pravom stanju. Kao ciljeve
međunarodne logistike moguće je (Šamanović, 2009):
•
omogućiti pravovremeni tok sirovina, dijelova i poluproizvoda unutar poslovnog
subjekta (upravljanje materijalima);
•
detektirati kretanje gotovih proizvoda od poslovnog subjekta do potrošača (fizička
distribucija).
Unatoč različitim nacionalnim prilikama logistički stručnjak mora pokušati razviti
međunarodni logistički koncept što neovisnije o različitim preprekama unutar pojedinih
država (Šamanović, 2009).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     11

Poslovne organizacije sve više preferiraju brzu analizu podataka, koristeći umjetnu
inteligenciju i kognitivno računanje na skupu podataka koje treba obračunati.
Organizacije žele da vidljivost i transparentnost podataka bude brza i pravovremena,
budući da se današnja digitalna konvergirana ekonomija koja je temelj i globalne
trgovine i njenih osobitosti neće tako skoro promijeniti. Isto tako, neće doći do velikih
promjena u logistici, transportu i opskrbnom lancu. Dok većina prethodno spomenutih
primjera ima veze s informacijama i komunikacijom, očito postoji i fizički svijet u koji
spadaju palete, kutije, roba, papirnati dokumenti itd. Navedeno dovodi do transportne
i logističke industrije gdje upravljanje informacijama, analiza podataka i sami korisnici
imaju ključnu ulogu. Uostalom, sa svakim rukovanjem, isporukom i bilo kojim drugim
postupanjem s robom dolaze procesi, tokovi informacija i interakcije. Promatrajući
digitalni i fizički aspekt, malo je industrija jače povezano na svim razinama od onih koje
su aktivne u opskrbnim lancima (»Digital transformation in transportation and logistics«
[i-SCOOP], b. d.).

U vremenima kada kupci žele brzu uslugu i imaju velika očekivanja, transportna i
logistička industrija dolaze u koštac sa Just-In-Time i Near-Real-Time sustavima dostave.
To nije samo zbog krajnjeg kupca ili različitih posrednika, već zbog troškova, regulatornih
zahtjeva i povećanja konkurencije. Tvrtke kao što su Amazon i novoosnovane tvrtke
usredotočene su na brzinu i često imaju za cilj poduzimati veću kontrolu nad dijelovima
opskrbnog lanca ili jednostavno uklanjati posrednike gdje god mogu (»Digital
transformation in transportation and logistics« [i-SCOOP], b. d.).

Očito je da ovaj aspekt brzine i vremena nije nov za logističku i transportnu industriju.
Pod 7 zahtjeva poslovne logistike u globalnoj trgovini spadaju: pravi proizvod/artikl u
pravoj količini, dostavljen pravom kupcu u ispravnom stanju, na pravom mjestu, u pravo
vrijeme i o pravom trošku. U današnjoj digitalnoj poslovnoj stvarnosti većina dobrih
starih pravila logistike i upravljanja opskrbnim lancem još uvijek vrijede, ali udjeli su veći
nego ikad. Razvoj se kreće sve brže i daleko je više integriran s međusobno povezanim
procesima i podacima iz nekoliko različitih izvora. Ako se sagleda 7 ključnih zahtjeva
poslovne logistike, odmah se vidi kako funkcionira sustav dobivanja pravih podataka u
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     12

pravo vrijeme i na pravom mjestu u okolnostima internacionaliziranog poslovanja
(»Digital transformation in transportation and logistics« [i-SCOOP], b. d.).

1.1.3 Logistički posrednici u međunarodnoj trgovini

Posrednik je osoba ili tvrtka koja posreduje između različitih stranaka s ciljem postizanja
određenog poslovnog cilja. U pravilu se posrednici specijaliziraju za neko specifično
područje među različitim logističkim funkcijama. Logistički posrednici dolaze pod
različitim imenima i u različitim oblicima. Međutim, svi imaju isti cilj, a to je pružiti pomoć
tvrtkama na području prijevoza, otpreme, skladištenja i distribucije robe od prodavatelja
do kupca ili konačnoga potrošača uz određenu naknadu. Poznati logistički posrednici u
međunarodnoj trgovini su međunarodni špediteri 3PL, 4PL ili LLP (Pavlić Skender, Host
& Nuhanović, 2016).

U svijetu logističkih procesa postoje različite klasifikacije logističkih posrednika. Mnogi
autori prave razliku između različitih vrsta i oblika posrednika. Međutim, njihova
klasifikacija je gotovo uvijek vrlo slična i uvodi slične uloge. Poznate su različite vrste
posrednika koji imaju različite ciljeve, ali u globalu imaju svi jednak cilj, a to je da svojem
nalogodavcu olakšaju međunarodnu trgovinu roba i usluga (Schramm, 2012).

Uobičajeno je da tvrtke najprije započinju posao na domaćem tržištu. Tek nakon što
postignu uspjeh i skupe potrebno iskustvo, kompetentnost i povjerenje, odlučuju se na
sljedeći korak, a to je širenje poslovanja izvan granica, odnosno diljem svijeta. Vrlo malo
takvih internacionaliziranih tvrtki ima znanje, stručnost i iskustvo za obavljanje svih
logističkih zadataka u tako velikim razmjerima. Tada se javljaju logistički posrednici koji
dolaze u pomoć (Gourdin, 2006).

Kako smo već ranije spomenuli, logistički posrednici dolaze u različitim oblicima pod
različitim imenima, a jedan od takvih je LSP, odnosno davatelji logističkih usluga. Njihov
zadatak je da dodaju vrijednost proizvodima tvrtke. Oni imaju stručnost u obavljanju
brodskih usluga minimiziranjem mogućih rizika. LSP-ovi imaju važnu ulogu u opskrbnom
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     13

lancu tvrtke jer raspolažu svim relevantnim podacima. Tvrtke moraju imati povjerenja u
njihovu razinu stručnosti (Pavlić Skender, et al., 2016).

Nadalje, jedan od najčešćih oblika posrednika su međunarodni špediteri. Međunarodni
špediteri su najpoznatija i najčešća vrsta logističkog posrednika ili pomagača. Pojavljuju
se u svakodnevnim poslovima logistike i špedicije, te igraju vrlo važnu ulogu u
međunarodnoj trgovini (Turner & Savitskie, 2008). Bez sustava međunarodne špedicije,
međunarodni prijevoz i međunarodna trgovina ne bi mogli funkcionirati optimalno.
Međunarodna špedicija ima vrlo važnu ulogu u smislu uključenja u distribuciju i
razmjenu dobara, čime se povezuje proizvodnja i potrošnja te ponuda i potražnja.
Zadaća međunarodnih špeditera je da smanjuju troškove i vrijeme za svoje klijente, te
da pronađu najbolje rješenje za najveće složenosti u međunarodnim pošiljkama i
kombiniranju zajedno mnogo malih pošiljaka u jednu veliku pošiljku. Oni su, u pravilu,
zaduženi za sve – od načina prijevoza, izbora rute, načina plaćanja do međunarodnih
zahtjeva za otpremu i dokumentaciju (Zelenika, Pupavac & Rudić, 2000).

U današnjem vremenu sve veće međunarodne globalizacije bitno je da su logistički
posrednici prilagodljivi suvremenim tržišnim uvjetima kako bi mogli ostvariti mogućnost
proširenja aktivnost. Slijedom navedenih čimbenika i trendova koji impliciraju razvoj i
afirmaciju logističkih usluga, proizlazi da su perspektiva i opstanak domaćih logističkih
posrednika klasične špedicije uvjetovani njihovom transformacijom u logističkog
operatera koji pretpostavlja širenje područja djelovanja klasičnih špediterskih poduzeća
pri dobavi i distribuciji, umrežavanje poduzeća, tehnološki razvoj, primjenu
informacijskih tehnologija kako bi udovoljili sadašnjim i budućim promjenama na
proizvodnom i prometnom svjetskom tržištu. Dakle, bitno je da se logistički posrednici
klasične špedicije preobraze u logističke operatere koji su specijalizirani i za druge
poslove osim zastupanja, iz djelokruga otpremništva i logistike, za iznalaženje poslova
vezanih za robne tokove, za iznalaženje sredstava za restrukturiranje poslovanja,
prekvalifikacije zaposlenih, preusmjeravanje zaposlenih u druge djelatnosti i slično
(Bendeković, Vuletić & Gotovac, 2008).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     14

Govoreći o trendovima u logističkom posredovanju, bitno je spomenuti i logističku
uslugu cross docking, koja svakako mora naći svoje mjesto u djelatnostima logističkog
operatera. Bit dockinga je isključivanje potrebe skladištenja, čime se reduciraju sve
manipulacije koje roba prolazi između prihvata i isporuke (Bendeković & Aržek, 2008).
Kod cross dockinga se prebacuje fokus s opskrbe na potražnju, gdje se svaka klijentova
roba odmah na ulazu u sustav sortira i slaže prema potražnji, odnosno prema prethodno
primljenim narudžbama njegovih kupaca. Osim prednosti za klijenta (brzina isporuke,
smanjenje zaliha, smanjenje troškova manipulacije, smanjenje potrebnog skladišnog
prostora), primjena tehnologije cross dockinga donosi korist i operaterima kroz
ostvarenje poslovnih prihoda i optimalno iskorištenje skladišnih kapaciteta (Poletan
Jugović & Jurčić, 2005).

S tim u svezi, prioritet treba dati razvoju vlastitog logističkog intelektualnog kapitala
(logistički know how) i vlastitih proizvoda koji se mogu plasirati na tržištu. Tzv. 3PL
operateri (engl. third party logistics) svojim klijentima danas nude i dopunske,
naprednije logističke proizvode. Riječ je o tzv. uslugama dodane vrijednosti (engl. Value
Added Services – VAS). VAS predstavljaju dopunske usluge kojima se dodaje vrijednost
robi, kao na primjer etiketiranje, pakiranje, označavanje, prerada i recikliranje proizvoda
i drugo (Zelenika, et al., 2000).

Vidljivo je da bez uključivanja jednog ili više logističkih posrednika ne bi bila moguća
suvremena međunarodna trgovina. Njihova uloga sve više dolazi do izražaja pri
obavljanju distribucijskih aktivnosti vezanih za fizičko kretanje i čuvanje robe
(skladištenje, upravljanje zalihama, manipulacija, transport, naručivanje robe, izbor
lokacija skladišta) te financiranja i komunikacije između sudionika u procesu distribucije.
Nadalje, logistički posrednici u okviru svog poslovanja smanjuju distribucijske troškove,
usklađuju količine i asortiman na relaciji proizvođač – potrošač, omogućuju bolje usluge
potrošačima i specijalizaciju pojedinih sudionika u distribucijskom kanalu (Šamanović,
2009). Logistički posrednici često imaju najsuvremenije, kompjutorizirane sustave
upravljanja zalihama i obučavaju zaposlenike kako bi postigli optimalnu učinkovitost.
Također nude specijalizirane i poboljšane usluge u još tri područja koja utječu na e-
poslovanje: služba za korisnike, izvještavanje i skalabilnost. Oni također imaju i
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     15

mogućnost praćenja pošiljki i izvještavanja statusa u sklopu pružanja svojih usluga kako
bi mogli isporučiti pravovremene statuse koji korisnicima omogućuju planiranje sljedeće
faze poslovanja (Coşar & Fajgelbaum, 2016).

S obzirom da postoji više različitih vrsta logističkih posrednika koji imaju različite ciljeve
te nude različit spektar usluga, bitno je da se prilikom traženja logističkog posrednika
pridržavamo ovih triju smjernica (Coşar & Fajgelbaum, 2016):
•
utvrditi proračun – neophodno je znati koje su mogućnosti tvrtke prije
započinjanja suradnje. Proračun bi uvijek trebao značiti uštede u radu
zaposlenika, ali i u troškovima transporta za otpremu robe do skladišta
logističkog posrednika, što može biti značajno ako se nalazi na velikoj udaljenosti
od njegovih dobavljača;
•
sagledati opcije: uvijek tražiti dvije ili više opcija. Na taj se način dobije uvid u
razinu usluge koju svaka tvrtka nudi, je li tvrtka s kvalitetnom razinom usluge i
višim cijenama transporta spremna prilagoditi se nižoj cijeni konkurenta;
•
čimbenik u svim troškovima: nisu svi troškovi navedeni kao ukupni. Neki niski
troškovi zahtijevaju veliku investiciju vremena i novca u internet poslovanju.

Među najvažnijim predstavnicima logističkog tržišta u Hrvatskoj je i Grupa Kuehne +
Nagel, jedna od vodećih svjetskih logističkih kompanija. Kuehne + Nagel Hrvatska
osnovana je 1992. godine sa sjedištem u Svetoj Nedelji u okolici Zagreba. Njihova baza
korisnika usluga sastoji se od domaćih, ali i međunarodnih te globalnih klijenata kojima
su davali podršku prilikom ulaska na hrvatsko tržište. Imaju klijente iz različitih
segmenata industrije kao što su roba široke potrošnje, maloprodaja, visoka tehnologija,
farmaceutska industrija te industrijska roba. Kako globalno, tako su i u Hrvatskoj tržišni
lider u pomorskim transportima i jedan od važnijih ponuđača cestovnog i zračnog
prijevoza te skladištenja i nacionalne distribucije robe. Kuehne + Nagel također nudi
ugovornu logistiku, kompletan outsourcing logistike i zaposlenika, gdje njihovi
zaposlenici upravljaju skladišno-logističkim procesima direktno kod klijenata. Odgovor
na rastući trend korištenja internet trgovine je pokretanje KN FreightNeta – nove
integrirane web-aplikacije Kuehne + Nagela za online izradu ponuda, online naručivanja
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     16

transporta i praćenje pošiljke u zračnom prijevozu, a planovi za daljnji razvoj online
rješenja za pomorski i cestovni prijevoz već su u tijeku (Pavlović, 2015).

1.1.4 Uloga indeksa logističkih performansi u međunarodnoj trgovini

Kontinuirani rast svjetske trgovine ovisi o učinkovitosti struktura potpore trgovini poput
logističkih usluga. Unatoč logističkoj sastavnoj ulozi u pružanju podrške trgovačkim
aktivnostima, trgovinski praktičari općenito imaju nisku razinu analiza i fokusa na
istraživanju trgovinske politike. Ovo poglavlje stoga istražuje učinak logističke
uspješnosti u međunarodnoj trgovini.

Učinak logističkog sustava mjeri se logističkim performansama. Razlog mjerenja
logističkih performansi je potreba za upravljanjem i poboljšanjem logističkih procesa i
sustava. Promjena upravljačkog fokusa od procesa kvalitativne transformacije prema
procesima prostorno-vremenske transformacije energije, znanja, dobara i informacija
postiže se sustavnom tržišnom orijentacijom gospodarstva. Kako bi se poboljšali svi
stupovi i indikatori konkurentnosti gospodarstva potrebno je poduzeće shvatiti kao
kariku opskrbnih lanaca, od izvora i inputa do krajnjih korisnika i outputa, i sukladno
tome je potreban razvoj primjerenih upravljačkih tehnologija te shvaćanje da se od pet
tipova ekonomskih korisnosti koje dodaju vrijednost proizvodu ili usluzi samo oblikovna
dobit ostvaruje u sferi proizvodnje, a informativna, vremenska, mjesna i vlasnička u sferi
logistike (Zekić, Samaržija & Pupavac, 2017).

Kako je razvoj informatizacije i globalizacija proizvodnje te trgovine postao sve važnija
karika, dodatno je poraslo i značenje logistike i logističkih performansi. Od globalnih
opskrbnih lanaca sve se više zahtijeva pouzdan, brz i jeftin protok roba. Baš iz tog razloga
logistički sektor smatra se jednim od temeljnih stupova razvoja svake države, te se
pojavljuje potreba da se uspostave logistički standardi kao sredstvo za postizanje uvida
u razlike logističkih konkurentskih sposobnosti država. Hvale vrijedan napredak na ovom
području postignut je zahvaljujući Svjetskoj banci koja od 2007. godine objavljuje
dvogodišnje izvješće Trade Logistics in the Global Economy: The Logistics Performance
Index and Its Indicators (LPI izvješće). LPI omogućuje usporedbu preko 160 država svijeta
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     17

u šest područja koja tvore LPI kao kompozitni indeks: učestalost poštivanja rokova,
sposobnost praćenja pošiljaka, jednostavnost organiziranja cjenovno konkurentnih
isporuka, stručnost i kvaliteta logističkih usluga, efikasnost carinskog postupka isporuke,
kvaliteta trgovinske i transportne infrastrukture. Ocjenjuje se u rasponu od 1 do 5, gdje
1 označuje najnižu ocjenu, a 5 najvišu (Zekić, et al., 2017). Do danas objavljeni podaci o
mjerenju logističkih performansi u zemljama članicama Svjetske banke dostupni su za
godine 2007., 2010., 2012., 2014., 2016. i 2018.

Slaba logistička infrastruktura te slabi operativni procesi mogu biti glavna prepreka
globalnoj trgovinskoj integraciji. Radi toga učinkovitost i kvaliteta logističkih usluga igraju
značajnu ulogu u međunarodnoj trgovini (Devlin & Yee, 2005). Kako bismo povećali
obujam trgovine te ekonomiju razmjera i opsega u distribucijskim i proizvodnim
aktivnostima, potrebno je poboljšati logistiku koja se odnosi na trgovinu, u kombinaciji
s liberaliziranim ekonomskim okruženjem (Lakshmanan,  Subramanian,  Anderson  &
Leautier,  2001).

Razina razvijenosti u domaćim i međunarodnim logističkim uslugama može biti
presudan element u pogledu omogućavanja zemljama da trguju bez mnogo ograničenja
i s nižim troškovima. Iako poboljšane cjelokupne logističke usluge mogu biti važan korak
prema oblikovanju dugoročne olakšice u trgovini, olakšava li razina logističkih usluga
veću trgovinu važno je empirijsko pitanje. Ovo pitanje zaslužuje daljnje istraživanje jer
su empirijske studije iz ove perspektive rijetke (Gani, 2017).

Gani je u svojem istraživanju iz 2017. godine empirijski ispitao utjecaj logistike na
međunarodnu trgovinu. U istraživanju je koristio regresijsku analizu i logističke podatke
iz šezdeset zemalja, i to za godine 2007., 2010., 2012. i 2014. Zatim je analizu proširio te
tražio odgovor na pitanje jesu li za trgovce važne specifične dimenzije logističkih
performansi. Time je Ganijevo istraživanje nadopunilo prošla istraživanja o odnosima
logistike i trgovine, te je dokazao da logistička dostignuća olakšavaju međunarodnu
trgovinu (Gani, 2017).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     18

Danas je uloga logistike u pružanju podrške trgovačkim aktivnostima ogromna,
međutim, postoji niska razina analize te fokus istraživanja na trgovinsku politiku iz
perspektive primijenjene ekonomije. Iz dostupne literature razvidno je da postoji malo
detaljnih empirijskih radova o učincima logistike na rezultate trgovine. To možemo
pripisati činjenici nepostojanja brojčanih mjera koje bi dosljedno i pravodobno
prikupljale logističke performanse s velikom pokrivenosti zemlje i sektorskim
specifičnostima (Shepherd, 2011).

Globalno, veličina logističkog sektora nije jasno poznata. Međutim, Shepherd je u svojoj
studiji iz 2011. godine, u kojoj je obuhvatio 45 zemalja, otkrio da u prosjeku logistički
sektor čini oko 5 posto bruto domaćeg proizvoda (BDP), s rasponom od 2 do 12 posto.
On smatra da će doprinos logističkog sektora u nacionalnoj proizvodnji u mnogim
zemljama ubrzati tempo liberalizacija trgovine, te će zemlje postati sve više orijentirane
prema van (Shepherd, 2011).

Na Slici 1 prikazan je prosječni indeks logističke uspješnosti prema dohodovnoj kategoriji
zemalja širom svijeta. Kao što vidimo na slici, logistička se dostignuća razlikuju ovisno o
dohodovnoj kategoriji zemalja. Vidimo da postoje značajne razlike u logističkoj
uspješnosti, ovisno radi li se o zemlji iz skupine s visokim dohotkom ili o zemlji iz skupine
s niskim ili srednjim dohotkom. Postoje značajne razlike u ukupnom LPI-u između
gospodarstava s visokim dohotkom i gospodarstava s niskim i srednjim dohotkom,
međutim, te su se razlike u 2007. godini znatno pogoršale u gospodarstvima s nižim i
visokim dohotkom. Također, obujam svjetske trgovine znatno je porastao od stope
poboljšanja logističke infrastrukture i usluga.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     19

Slika 1: Trendovi ukupnog indeksa logističkih performansi (1 = nizak do 5 = visok)

Izvor: Azmat, 2017

Prema Kentu i Flintu najranija djela koja se tiču logistike te njezine široke uporabe
javljaju se u vojsci, osobito u razdoblju nakon Drugog svjetskog rata, pri čemu je logistika
okarakterizirana u dva široka područja - poslovnom i vojnom, sa sve većim naglaskom
na civilnu logistiku ili poslovnu logistiku (Kent & Flint, 1997). Logistika, u globalnom
gospodarskom okruženju, dobila je na značaju u posljednja dva desetljeća. Zabilježen je
značajan porast količine robe kojom se trguje. Dokazano je da na količinu robe kojom se
trguje između dvije zemlje uvelike utječe kvaliteta i raspoloživost logističkih usluga, kako
u zemljama izvoznicama tako i u zemljama uvoznicama (Rutner, Aviles & Cox, 2012).

Logistika, posebno trgovinska logistika, pri premještanju robe iz jedne zemlje u drugu
uključuje niz procesa i usluga koji su potrebni za sigurno premještanje robe. Roba koja
prelazi državne granice prolazi kroz niz procesa koji uključuju, ali nisu ograničeni na
zadovoljavanje carinskih i administrativnih postupaka: pravodobno praćenje pošiljaka,
učinkovitu organizaciju i upravljanje međunarodnim operacijama otpreme, te osiguranje
visoke kvalitete prometne i informacijske tehnologije (Korinek & Sourdin, 2011).

Istraživanja na području logistike i trgovine pokazuju i upućuju na to da postoji pozitivna
povezanost između poboljšane logistike i više trgovine. Na primjer, prema istraživanjima
Arvisa i suradnika iz 2007. godine predstavljene su statistike koje sugeriraju pozitivnu
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     20

povezanost između logističkih performansi i važnih pokazatelja ishoda, poput
otvorenosti trgovine (Arvis, Mustra, Panzer, Ojala & Naula, 2007).

Saslavsky i Shepherd su u svom istraživanju dokazali da su logističke performanse za
trgovinu s globalnim lancem vrijednosti (GVC) važnije od drugih vrsta trgovine (Saslavsky
& Shepherd, 2014).

Prema LPI analizi u gravitacijskom modelu trgovine otkriveno je da između logističkih
performansi i intenziteta trgovine postoji značajna povezanost. Otkriveno je da bi
prilikom povećanja prosječne vrijednosti LPI-a u zemljama s niskim dohotkom na prosjek
srednjeg dohotka povećalo trgovinu za oko 15 posto. Dakle, to upućuje na to da je učinak
kvantitativno važan (Hoekman & Nicita, 2010).

Logistička učinkovitost između dviju zemalja može biti značajna odrednica ukupnih
troškova (Hausman, Lee & Subramaniam, 2012). Na povećanje uvoza i izvoza te na bolji
pristup proizvodima i veće sudjelovanje u globalnim i regionalnim lancima vrijednosti
utječu mjere olakšavanja trgovine (OECD, 2019). Na troškove trgovine može utjecati
učinkovitost u prometu i logistici. Prema Arvisu i suradnicima promet i logistika
doprinose troškovima međunarodne trgovine koliko i zemljopisna udaljenost (Arvis et
al., 2007).

Iz pregleda u Tablici 1 vidljivo je sedam vodećih država prema LPI-u i globalnom indeksu
konkurentnosti (u nastavku GCI).  Kao što vidimo, te vodeće države ostvaruju GCI veći
od 5, što znači da su gospodarstva s najvećim LPI indeksom istodobno i najkonkurentnija
(Zekić, et al., 2017). Hrvatska se nažalost ne nalazi u skupini top sedam vodećih država,
već se nalazi na 29. mjestu s ostvarenih 4,07 GCI indeksnih bodova.

 U Tablici 1 dan je prikaz LPI-a i GCI-a pojedinih država članica EU-28 i Švicarske.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     21

Tablica 1: LPI i GCI pojedinih država članica EU-28 i Švicarske

Država
LPI
GCI
1.
Njemačka
4,12
5,53
2.
Nizozemska
4,04
5,5
3.
Belgija
4,04
5,2
4.
Ujedinjeno Kraljevstvo
4,01
5,43
5.
Švedska
3,96
5,43
6.
Luksemburg
3,94
5,2
7.
Irska
3,89
5,11
….

23.
Estonija
3,34
4,74
24.
Rumunjska
3,26
4,32
25.
Slovačka
3,25
4,22
26.
Grčka
3,20
4,02
27.
Bugarska
3,15
4,32
28.
Malta
3,10
4,39
29.
Hrvatska
3,05
4,07
Izvor: Zekić, et al., 2017

Od prvog izvješća iz 2007. godine Republika Hrvatska je povećala LPI za 0,45 indeksnih
bodova. Zanimljivo je primijetiti da je Republika Hrvatska u 2012. i 2016. godini ostvarila
najveći LPI, i to od 3,16 indeksnih bodova (Tablica 2).

Tablica 2: Rangiranje Republike Hrvatske prema LPI-u od 2007. do 2016. godine
Godina
Ukupno
zemalja
Rang
Hrvatske
LPI
Carina
Infrastruktura
Međunarodne
isporuke
Stručnost
Praćenje
pošiljaka
Rokovi
isporuke
2007.
150
63.
2,71
2,36
2,50
2,69
2,83
2,46
3,45
2010.
155
74.
2,77
2,62
2,36
2,97
2,53
2,82
3,22
2012.
155
42.
3,16
3,06
3,35
2,95
2,92
3,20
3,54
2014.
160
55.
3,05
3,05
2,92
2,98
3,00
3,11
3,37
2016.
160
51.
3,16
3,16
2,99
3,12
3,21
3,16
3,39
Izvor: Zekić, et al., 2017

Iz Tablice 2 vidljivo je kako je LPI Republike Hrvatske varirao iz godine u godinu. Najveći
LPI zabilježen je 2012. i 2016. godine, i to od 3,16 indeksnih bodova. Prema podacima iz
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     22

2016. Hrvatska se nalazila na lošem 51. mjestu, te je u odnosu na 2012. godinu pala za 9
mjesta. Pad je bio zabilježen u tri od šest područja, i to na području infrastrukture za
0,36 indeksnih bodova, na području praćenja pošiljaka za 0,04 indeksnih bodova te
rokova isporuke za 0,15 indeksnih bodova.

S obzirom da je Hrvatska u 2016. godini ostvarila LPI 3,16 koji se znatno povećao od
2007. godine, i to za 0,45 indeksnih bodova, te je zabilježen značajan napredak na svim
područjima od kojih se sastoji LPI, možemo očekivati da će se u narednom razdoblju do
2025. godine Hrvatska bolje prilagoditi te poboljšati svoje mjesto i približiti se
prosječnom indeksu logističke učinkovitosti visokorazvijenih država svijeta.

U Tablici 3 dana je usporedba logističkih performansi Republike Hrvatske s državama
članicama OECD-a.

Tablica 3: Usporedba logističkih performansi Republike Hrvatske s državama članicama
OECD-a
Godina
Država
Rang
LPI
Carina
Infrastruktura
Međunarodne
isporuke
Stručnost
Praćenje
pošiljaka
Rokovi
isporuke
2014.
OECD
-
3,70
3,61
3,73
3,46
3,71
3,67
4,05
2014.
RH
55.
3,05
2,95
2,92
2,98
3,00
3,11
3,37
Izvor: Zekić, et al., 2017

Iz podataka je razvidno da je hrvatski LPI daleko iza razvijenijih članica OECD-a te je
potrebno da Hrvatska unaprijedi svoje logističke performanse u svim područjima kako
bi mogla konkurirati razvijenim državama članicama OECD-a.

1.1.5 Uloga globalnog indeksa konkurentnosti u međunarodnoj trgovini

Globalna trgovina omogućuje bogatim zemljama da učinkovito koriste svoje resurse –
bilo da su u pitanju radna snaga, tehnologija ili kapital. Budući da su zemlje obdarene
različitim sredstvima i prirodnim resursima (zemljom, radnom snagom, kapitalom i
tehnologijom), neke zemlje mogu proizvesti isto dobro učinkovitije i zato ga jeftinije
prodavati od drugih zemalja. Ako država ne može učinkovito proizvesti predmet, može
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     23

ga dobiti trgovinom s drugom državom koja to može. To je poznato kao specijalizacija u
međunarodnoj trgovini (»The Investor's Guide to Global Trade« [Investopedia], b. d.).

Teorija komparativne prednosti pomaže objasniti zašto protekcionizam tradicionalno
nije uspio. Ako se zemlja izuzme z međunarodnog trgovinskog sporazuma ili ako vlada
nametne tarife, ona može proizvesti trenutnu lokalnu korist u obliku novih radnih mjesta
u industriji. Međutim, to često nije dugoročno rješenje trgovinskog problema. Na kraju
će ta zemlja ostati u nepovoljnijem položaju u odnosu na svoje susjede; zemlje koje su
već mogle proizvoditi te proizvode u niže troškove (»The Investor's Guide to Global
Trade« [Investopedia], b. d.).

Uspješnost poslovanja i ocjena konkurentskog položaja zasniva se na analizi industrije.
Postojeća industrijska struktura uvjetuje i određuje pravila (konkurentske) igre, odnosno
oblike suparničke borbe, načine odvijanja poslovnog procesa, marketinška, tehnološka i
razvojna rješenja i odabir dugoročnih poslovnih strategija (Butigan, 2008).

Prema OECD-u konkurentnost se definira kao sposobnost neke zemlje da u slobodnim i
ravnopravnim tržišnim uvjetima proizvede robe i/ili usluge koje prolaze test
međunarodnog tržišta uz istovremeno zadržavanje i dugoročno povećanje realnog
dohotka stanovništva. Nova teorija konkurentnosti tvrdi da je važno kako se nešto
proizvodi, a ne što se proizvodi. Dakle, prema toj teoriji ključni su napredni faktorski
uvjeti zasnovani na znanju i razvijenoj infrastrukturi, na visokoj tehnologiji i inovacijama,
a ne na naslijeđenim komparativnim prednostima poput prirodnih resursa i jeftine radne
snage (OECD, 2019).

Europska ideja o konkurentnosti prevedena je u mogućnost europskih ekonomija da
ostvare visoke stope rasta proizvodnosti (Silasi, Duda-Dăianu, Boldea & Puşcaş, 2011).
Neki autori ističu da pri definiranju konkurentnosti na nacionalnoj razini nije potrebno
sagledati ekonomiju kao cjelinu, već je potrebno analizirati i definirati njezine specifične
industrije i industrijske segmente. Konkurentnost je kompleksan pojam te još uvijek
nema njegove jedinstvene definicije, već se kao multidimenzionalan pojam može
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     24

analizirati na nacionalnoj, regionalnoj i na razini klastera, industrije, poduzeća i
proizvoda (Cho & Moon, 2000).

Garelli smatra da je koncept konkurentnosti rezultat duge povijesti ekonomske misli,
gdje su definirani različiti aspekti tog modernog i složenog koncepta. Iz njegove studije
proizlazi da je koncept konkurentnosti predvođen u klasičnoj školi Adama Smitha i
Davida Ricarda, potom u Heckscher-Ohlinovom modelu, u učenju Johna Maynarda
Keynesa, u ekonomici razvitka i u endogenim teorijama rasta i novoj trgovinskoj teoriji
(Garelli, 2002).

Ističe se kako je koncept konkurentnosti nacionalnih ekonomija i/ili poduzeća više
istražen nego koncept konkurentnosti određene industrije. Primarnim pokazateljem
konkurentske snage nacionalnih ekonomija prikazuje se uspjeh industrija na
međunarodnom tržištu. Također se ističe da pojam konkurentnosti nije primjenjiv na
razini zemalja, već samo na razini poduzeća (Krugman, 1994).

Prema Biggeriu je „fenomen“ konkurentnosti dinamičan, multifaktorski i hijerarhijski te
obuhvaća pojedina poduzeća, zatim klastere poduzeća, sva poduzeća u određenom
sektoru i konačno sva poduzeća i sektore u nekoj zemlji (Biggeri, b. d.).

Općenito, konkurentnost industrije odnosi se na sposobnost privlačenja faktora
proizvodnje u odnosu na ostale industrije unutar iste zemlje ili iz drugih zemalja, na
sposobnost zarađivanja profita u odnosu na identične industrije u drugim zemljama i na
sposobnost prilagođavanja industrije društveno-ekonomskim uvjetima (Toming, 2011).

Logično je pretpostaviti kako je konkurentnost industrije određena velikim brojem
faktora. Zbog toga se ističe da konkurentnost industrije ili sektora ovisi primjerice o
inovacijama, o kvaliteti proizvoda i usluga, o djelotvornosti internih procesa, o
zadovoljstvu potrošača, o proizvodnosti i o zadovoljstvu zaposlenika i slično (Rybakovas,
2009).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     25

Također je bitno napomenuti kako većina istraživanja o konkurentnosti industrije ne čini
razliku među domaćim i izvoznim tržištima. U potpunosti se zanemaruju domaća, što je
opravdano za mala otvorena gospodarstva s ograničenim domaćim tržištima poput
Hrvatske, gdje je povećanje izvoza jedan od indikatora i pretpostavki konkurentnosti
(Toming, 2011).

Nekada se konkurentnost shvaćala kao pitanje pogodno za mjerenje samo na nekim
nižim razinama, poput na razini poduzeća. Konkurentnost je na razini poduzeća
predstavljala sposobnost proizvodnje, prodaje, stvaranja i servisiranja proizvoda ili
komercijalnih usluga (Škuflić, Kovačević & Sentigar, 2011). Međutim, danas je situacija
sasvim drugačija, pa je makroekonomska konkurentnost postala važno pitanje. Ali čak i
danas postoji neki antagonizam prema ovom konceptu i njegovoj širokoj upotrebi (Djogo
& Stanišić, 2016).

Postojanje slobodne i poštene trgovine danas je jedna od osnovnih pretpostavki za
definiranje makrokonkurentnosti. Prema toj bi pretpostavci tvrtke iz različitih zemalja
imale mogućnost natjecanja na zamišljenom svjetskom tržištu pod jednakim i poštenim
uvjetima, te bi njihov uspjeh/neuspjeh bio ono što čini svaku zemlju natjecateljskom
odnosno nekonkurentnom (Neslihan & Hüseyin, 2012).

Salvatore smatra kako je pretpostavka o slobodnoj i poštenoj trgovini krajnje nerealna.
Smatra da je postojanje savršenog slobodnog tržišta unutar državnih granica nemoguće,
te da su napori Svjetske trgovinske organizacije (WTO) i drugih sličnih organizacija da
stvore poštene uvjete za sve hvale vrijedni, međutim, nerealni i nemogući (Salvatore,
2009).

Djogo i Stanišić u svojem istraživanju ispituju vezu između razine produktivnosti u zemlji
i njene makrokonkurentnosti. Smatraju ako se na temelju trenutne razine produktivnosti
koristi
širok
spektar
pokazatelja,
da
mora
postojati
značajna
promjena
makroekonomskog položaja zemlje u svijetu, te da mora postojati vremenski jaz između
promjena nekih od pokazatelja (Djogo & Stanišić, 2016). Na primjer, to je vidljivo kroz
devalvaciju valuta, gdje se makroekonomski položaj može promijeniti u kratkom
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     26

vremenu bez ikakvih promjena u produktivnosti (Tomaš, 2011). Nadalje, oslanjajući se
na definicije makrokonkurentnosti, nekoliko poznatih autora osmislilo je složeni indeks
makrokonkurentnosti kojeg su nazvali šest osnovnih pokazatelja konkurentnosti,
odnosno 6BIC. Pokazatelji korišteni u metodi 6BIC uključuju: trgovinsku bilancu, stopu
nezaposlenosti, razinu prihoda, razinu vanjskog duga, prosječnu stopu gospodarskog
rasta u posljednjih 5 godina i stopu ulaganja. Ovaj se pristup može smatrati metodom
prve generacije „plus“, tj. povratkom na mjerenje konkurentnosti kroz rezultate (Djogo
& Stanišić, 2016).

Međunarodna konkurentnost može se definirati kao proces u kojem se postižu veće
razine konkurentnosti na različitim razinama, odnosno na čvrstoj, regionalnoj i
nacionalnoj razini. Kao takva, konkurentnost postaje međunarodna kada se odnosi na
dvije ili više zemalja. Takav proces obuhvaćaju definicije konkurentnosti koje se kreću od
opće perspektive do konkretnijih shvaćanja na razini poduzeća i zemalja (»Defining
International Competitiveness« [IMD], b. d.).

Globalni indeks konkurentnosti definira Svjetski ekonomski forum. To je skup institucija,
politika i faktora koji određuju razinu produktivnosti zemlje, uvjete javnih institucija te
tehničke uvjete. GCI analizira čimbenike koji igraju značajnu ulogu u stvaranju povoljnog
poslovnog i klimatskog okruženja u zemlji te su važni za konkurentnost i gledište
proizvodnje. On razmatra snage i slabosti jedne zemlje, određuje prioritete za
olakšavanje provedbe političkih reformi (»The Global Competitivens Report 2012-2013«
[World Economic Forum], b. d.).

Danas se sve više s globalnim indeksom konkurentnosti povezuje indeks globalne
konkurentnosti 4.0 koji stavlja naglasak na 4. industrijsku revoluciju i inovacije koje
promiču nove poslovne modele i ubrzavaju rast. Industrijska revolucija 4.0 odražava
promjene koje su nastale pod utjecajem naprednih računalnih i komunikacijskih
tehnologija i stvorile skok u razvitku nove industrijske paradigme. Pomoću indeksa
revolucije 4.0 dane su prednosti i nedostaci svake pojedine ekonomije, pomoću kojih je
moguće odrediti bitna područja poboljšanja te pratiti njihov napredak. Indeks također
procjenjuje pokretače produktivnosti kao najvažniju odrednicu dugoročnog rasta i
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     27

doprinosi podizanju svijesti javnosti o ekonomskim pitanjima koja utječu na svakodnevni
život (»Srbija pretekla Hrvatsku na listi globalne konkurentnosti« [Dnevnik.hr], b. d.).

Metodologija indeksa globalne konkurentnosti 4.0 temelji se na analizi 12 stupova
konkurentnosti: institucije, tržište rada, infrastruktura, kapacitet za inovacije, vještine,
tržište proizvoda, makroekonomska stabilnost, zdravlje, financijski sustav, veličina
tržišta, poslovna dinamika i primjena ICT-a. Stupovi konkurentnosti grupirani su u četiri
skupine: ljudski kapital, poslovno okruženje, tržišta i inovacijski ekosistem (»Srbija
pretekla Hrvatsku na listi globalne konkurentnosti« [Dnevnik.hr], b. d.).

Jedan od pokazatelja konkurentnosti je Godišnjak svjetske konkurentnosti kojeg izdaje
Međunarodni institut za razvoj menadžmenta (u nastavku IMD) iz Lausanne. Godišnjak
svjetske konkurentnosti se objavljuje svake godine u svrhu analiziranja i rangiranja
sposobnosti nacija da kreiraju i održe okruženje koje održava konkurentnost poduzeća
(»IMD godišnjak svjetske konkurentnosti 2018: Konkurentnost i sposobnost za
privlačenje investicija dramatično niski »[Nacionalno Vijeće za Konkurentnost], 2018).
Ljestvica konkurentnosti IMD-a prikazuje 332 kriterija, od kojih se 2/3 odnose na
statističke indikatore, a 1/3 na istraživanje mišljenja gospodarstvenika. Metodologija se
temelji na analizi 4 faktora konkurentnost,  a to su: gospodarski rezultati, efikasnost
javnog sektora, efikasnost poslovnog sektora i infrastruktura te 20 indeksa, 5 za svako
područje. Njime se mjeri koliko dobro zemlje koriste svoje resurse i kompetencije
(Objavljen Godišnjak svjetske konkurentnosti 2019. [UHPA], 2019).

Na grafičkom prikazu na Slici 2 moguće je usporediti rezultate svjetske konkurentnosti
Hrvatske i Slovenije kroz vremensku perspektivu.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     28

Slika 2: Usporedba rezultata svjetske konkurentnosti Hrvatske i Slovenije kroz
vremensku perspektivu

Izvor: »Objavljen Godišnjak svjetske konkurentnosti 2019.« [UHPA], 2019

Slika 2 prikazuje rezultate svjetske konkurentnosti nekoliko zemalja EU, uključujući
Hrvatsku i Sloveniju, od 2010. do 2019. godine. Vidljivo je kako su rezultati zemalja
članica EU vrlo različiti. Slovenija je od 2010. godine znatno poboljšala svoju poziciju, dok
Hrvatska kroz promatrane godine ima vrlo slične rezultate. Nadalje, Slovenija je u
odnosu na prošlu godinu zadržala svoju poziciju, dok je Hrvatska poboljšala svoju poziciju
za jedno mjesto. (»IMD godišnjak svjetske konkurentnosti 2019: Stvarni napredak
zahtijeva brze i temeljitije reforme« [Nacionalno Vijeće za Konkurentnost], 2019)

Međunarodna trgovina povećava učinkovitost te omogućuje zemljama da sudjeluju u
globalnoj ekonomiji. Kada zemlje trguju na međunarodnom tržištu, imaju priliku za
izravna strana ulaganja. Teoretski, gospodarstva mogu, dakle, efikasnije rasti i lakše
postati konkurentni gospodarski sudionici. Nadalje, razvitak logističke infrastrukture
uvelike pridonosi konkurentnosti nekog gospodarstva. Dobro razvijena infrastruktura
djeluje kao poticajni faktor na razvitak globalnih poslovnih pothvata, te sve više uključuje
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     29

države s gospodarske periferije u mrežu međusobnih odnosa i veza s tržištima
gospodarske trijade (SAD, Europa, Japan) (Zelenika & Pupavac, 2008).

Pupavac i Golubić su u svojoj studiji istraživali vezu indeksa logističke učinkovitosti i
globalnog indeksa konkurentnosti. Došli su do zaključka da je veza među spomenutim
indeksima umjereno jaka i pozitivna (Pupavac & Golubović, 2015). Iste godine su autori
Civelek, Uca i Cemberci primjenom regresijske metode istraživali medijatorski učinak
indeksa logističke učinkovitosti između globalnog indeksa konkurentnosti i bruto
domaćeg proizvoda. Došli su do zaključka da logistička sposobnost zemalja uvelike ovisi
o konkurentnosti i gospodarskom prosperitetu (Civelek, Uca & Cemberci, 2015).

D’Aleo je istraživao ulogu indeksa logističke učinkovitosti. Zaključio je da poboljšanje
logističkog sustava pozitivno utječe na rast nacionalnog bogatstva te da indeks logističke
učinkovitosti može poslužiti kao dobar prediktor kretanja BDP-a (D’Aleo, 2015). Umit i
suradnici su istraživali medijatorski učinak izravnih stranih ulaganja na odnos između
indeksa logističke učinkovitosti i ekonomskog razvoja. Dokazali su da indeks logističke
učinkovitosti posredstvom izravnih stranih ulaganja ima jak utjecaj na kretanje BDP-a.
Naime, strani investitori logističke performanse neke države razmatraju kao značajan
čimbenik kod odluke o investiranju. Države s većim indeksom logističke učinkovitosti
privlače veći broj stranih investicija (Umit, Civelek & Cemberci, 2015).

Uobičajeno je da države s visokim BDP-om po stanovniku uglavnom imaju visoku razinu
logističkih performansi, dok je kod država s niskim BDP-om razina logističkih performansi
znatno niža, premda to ne mora uvijek biti tako. Tu iznimku je moguće potkrijepiti
sljedećim primjerom: uobičajeno je da države koje izvoze naftu imaju visok BDP po
stanovniku, dok je indeks logističke učinkovitosti ispod njihovih mogućnosti (Nikoličić,
Pavković, Mirčetić & Dumnić, 2016).

Pokazatelji niskih logističkih performansi neke države su niska kvaliteta usluga, loša
pravna regulativa te nedostatne investicije. Kako bi države povećale svoju
konkurentnost te privlačile strane investitore potrebno je i važno da povećaju svoje
logističke performanse (Čavrak, 2003). Povećanje konkurentnosti na međunarodnim
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     30

tržištima moguće je postići i razvojem transportne i logističke infrastrukture (Padjen,
2003).

1.1.6 Indikatori međunarodne trgovine

Međunarodna trgovina smatra se jednom od najvažnijih gospodarskih aktivnosti u
svijetu te glavnim faktorom međunarodne suradnje nacionalnih gospodarstava. Količina
međunarodne trgovine raste brže od bruto proizvodnje u većini zemalja svijeta. Važnost
međunarodne trgovine za gospodarstva zemalja postaje sve značajnija. Pokazatelji koji
uzimaju u obzir sve promjene tijekom nekog vremena smatraju se pokazateljima
dinamike glavnih pokazatelja međunarodne trgovine (u nastavku MTV). Jedan od takvih
pokazatelja su vrijednosti asocijacije, koje se uspoređuju s istim razdobljima u nekoj
zemlji odnosno regiji (Pekarskiene & Susniene, 2014).

Nekada su se indikatori odnosno pokazatelji međunarodne trgovine koristili za procjenu
procesa globalizacije, te su mnogi autori koristili indikatore međunarodne trgovine za
mjerenje razine globalizacije. Međutim, tendencija međunarodne trgovine može se
različito tretirati, ovisno o izboru indikatora. Zbog toga postoje određena neslaganja u
pogledu procjene trendova i obujma međunarodne trgovine. Iz tog je razloga odabir
skupa pokazatelja međunarodne trgovine vrlo važan jer pokazatelji međunarodne
trgovine igraju veliku ulogu u mjerenju ekonomske globalizacije (Perraton, 2003).
Procesi integracije i globalizacije imaju značajan utjecaj na međunarodnu trgovinu.
Međunarodna trgovina jedan je od ključnih čimbenika globalizacije, koji je stvorio
pretpostavke širenja globalizacije. Na njen rast mogu utjecati ograničenja koja proizlaze
iz utjecaja nacionalnih granica. Stoga je udaljenost i dalje vrlo važan čimbenik koji utječe
na smanjenje obujma međunarodne trgovine (Bernatonyte & Normantiene, 2009).

Međutim, Sutcliffe i Glyn ističu da je opseg i važnost globalizacije precijenjena. Smatraju
da se koriste neprimjereni statistički pokazatelji, te da se rastući trendovi pripisuju
varijablama s malim brojem pouzdanih podataka. Zaključili su da je globalizacija
dosljedan proces koji nije nastao iznenada (Sutcliffe & Glyn, 2003).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     31

Glavna međunarodna trgovina se tradicionalno sastojala od izvoza i uvoza robe.
Pretpostavljalo se kako su glavni faktori proizvodnje – rad i kapital – bili nepokretni,
odnosno da se nisu kretali između zemalja. Nekada su se uglavnom uvozili/izvozili
prirodni resursi i sirovine. Zemlje u razvoju su izvozile prirodne resurse i sirovine, a
razvijene zemlje su ih uvozile, na taj način podržavajući lokalne industrije. Konačni
proizvodi proizvedeni su i prodani na lokalnom tržištu, s viškom izvoza, a uvezeno je
samo minimalno potrošačkih proizvoda koje nisu isporučili lokalni proizvođači.
Međutim, u posljednjim se desetljeća sve više raspravlja o kretanju drugih predmeta
međunarodne trgovine – usluga i faktora proizvodnje (rada, kapitala i tehnologije)
(Bjelic, 2013).

Tradicionalno su pokazatelji međunarodne trgovine analizirali ukupne trgovinske
tokove, izvozne i uvoze, u odnosu na osnovne ekonomske pokazatelje (BDP, BNP, bruto
proizvodnja, potražnja itd.). Danas pokazatelji moraju biti prikladni s aspekta
globalizacije trgovine, općenito na razini države, na razini ekonomskog sektora, na razini
tvrtke i na razini pojedinačnih proizvoda (Luck, 2011).

Kada su u pitanju indikatori međunarodne trgovine, tad valja imati u vidu razliku u
odnosu na kriterije glavnih pokazatelja međunarodne trgovine, indikatora rezultata,
strukturnih pokazatelja, intenziteta izvođenja, pokazatelja kriterija strukture MTV-a,
zatim pokazatelja dinamike MTV-a te indikatora performansi (»Books for study«, b. d.)

Kako je već naznačeno, jedan od glavnih pokazatelja međunarodne trgovine je opseg
međunarodnih trgovinskih odnosa, a on se odnosi na (»Books for study«, b. d.):
1. izvoz – izvoz robe iz zemlje
2. uvoz – uvoz robe u zemlju
3. vanjskotrgovinski promet – ukupni obujam izvoza i uvoza tijekom određenog
razdoblja
4. fizički volumen MTV-a – procjena volumena izvoza i uvoza u stalnim cijenama u
istom razdoblju
5. opća trgovina – vrijednost vanjskotrgovinskog prometa i tranzita robe
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     32

6. posebna trgovina čistim trgovačkim prometom, tj. proizvodima koji se izvoze ili
uvoze u zemlju
7. ponovni izvoz prethodno uvezene robe, ne smije se tretirati
8. ponovni uvoz – uvoz prethodno izvezene robe koja se ne prerađuje.

Strukturni pokazatelji također su neki od glavnih pokazatelja međunarodne trgovine, a
odnose se na (»Books for study«, b. d.):
1. robnu strukturu izvoza i uvoza
2. indeks diverzifikacije
3. regionalnu strukturu izvoza i uvoza
4. indeks geografske koncentracije izvoza i uvoza.

Intenzitet izvođenja također spada u grupu glavnih pokazatelja međunarodne trgovine,
a to su (»Books for study«, b. d.):
1. obujam izvoza i uvoza
2. vanjskotrgovinski promet po glavi stanovnika
3. izvozne i uvozne kvote
4. intenzitet i nivo unutarindustrijske razmjene.

Indikator performansi također spada u grupu glavnih pokazatelja međunarodne
trgovine, a to su: (»Books for study«, b. d.)
1. učinkovitost vanjske trgovine
2. učinkovitost izvoza i uvoza
3. učinak izvoza i uvoza
4. profitabilnost izvoza i uvoza

Pokazatelji izvedbe MTV-a su sljedeći (»Books for study«, b. d.):
1. Trgovinska bilanca – razlika između vrijednosti izvoza i uvoza robe iste zemlje.
Ako je izvoz veći od uvoza, postoji trgovinski suficit, a ako uvoz nadmašuje izvoz,
saldo će biti negativan.
2. Bilanca usluga je razlika između troškova usluga koje pruža država i usluga koje
ona uvozi. Važno je razlikovati pozitivan i negativan saldo usluga.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     33

3. Saldo nekomercijalnih operacija je razlika između prihoda od ulaganja, doznaka,
depozita, pokretnog novca u nasljedstvu te rješavanja obiteljskih problema. Za
svaki smjer kretanja sredstava čini se saldo i broje se ravnoteže.
4. Stanje na tekućem računu je zbroj trgovinskog salda, salda usluga i
nekomercijalnog poslovanja.
5. Izvoz po glavi stanovnika.

1.2 Europska unija

Europska unija temelji se na vladavini zakona. To znači da se svaka akcija koju poduzme
EU temelji na ugovorima koje su sve zemlje EU dobrovoljno i demokratski odobrile.
Ugovore pregovaraju i dogovaraju sve države članice EU, a zatim ih ratificiraju njihovi
parlamenti ili se dogovaraju referendumom. Ugovori utvrđuju ciljeve Europske unije,
pravila za institucije EU, način donošenja odluka i odnos između EU i njegovih država
članica. Oni se mijenjaju svaki put kada se nove države članice pridruže. Ugovori se
povremeno izmjenjuju i dopunjuju kako bi se reformirale institucije Europske unije i kako
bi se dobila nova područja odgovornosti (European Union, 2012).

Bitna odrednica i jedan od glavnih ciljeva Europske unije od njezina nastanka pa do
današnjih dana bilo je stvaranje unutarnjeg europskog tržišta. Sredstva pomoću kojih se
ostvarivao taj cilj bila su otvaranje granica te uvođenje zajedničkih politika i financijskih
instrumenata na europskom tržištu. Kako bi se europska integracija razvila u što većem
opsegu, nužno je bilo ukloniti prepreke radi što jednostavnije razmjene roba, usluga i
kapitala putem formiranja slobodne trgovine između zemalja članica Europske unije. To
zapravo znači da su zemlje članice svojim građanima željele omogućiti slobodu kretanja,
boravka, studiranja, rada, stjecanja mirovine u prekograničnim zemljama te trgovinu na
širokom konkurentnom tržištu, a sve u cilju postizanja što boljeg životnog standarda
(Kandžija & Cvečić, 2010).

Da bi unutarnje tržište moglo funkcionirati bilo je bitno ujednačiti različite gospodarske,
političke, kulturne razlike zemalja članica koje su nametnute zakonodavstvima i
regulativama svake pojedine zemlje članice. Tako pravo unutarnjeg tržišta čine odredbe
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     34

primarnog i sekundarnog prava. Pod primarnim pravom podrazumijevaju se osnivački
ugovori (Ugovor o Europskoj uniji, Ugovor o funkcioniranju Europske unije) koji su
sklopljeni zbog slobode ekonomske aktivnosti u državama članicama, dok se pod
sekundarnim pravom podrazumijevaju uredbe, direktive i druge pravne regule kojima se
uređuje funkcioniranje unutarnjeg tržišta. „Pojmovi zajedničkog tržišta, jedinstvenog
tržišta i unutarnjeg tržišta često se jednoznačno koriste, premda svaki od tih
integracijskih stupnjeva sadržava određene značajne nijanse. Zajedničko tržište, kojeg
uvodi Rimski ugovor, etapa je ekonomske integracije koja prema odluci Suda pravde cilja
eliminiranje svih prepreka u komunitarnoj razmjeni radi spajanja nacionalnih tržišta u
jedinstveno tržište, stvarajući što je moguće bliskije uvjete za istinsko unutarnje tržište“.
Dakle, produbljenje zajedničkog tržišta je jedinstveno tržište, čiji je nastavak unutarnje
tržište. Potpisom Ugovora iz Lisabona 13. prosinca 2007. godine, a koji je stupio na snagu
od 1. prosinca 2009. godine, napušten je izraz zajedničko tržište (engl. common market)
koji se koristio od Rimskog sporazuma i njegovih izmjena, a zamijenio ga je izraz
unutarnje tržište (engl. internal market) (Kandžija & Cvečić, 2010).

Europska zajednica se temelji na uvjerenju da ekonomska integracija dovodi do
gospodarskog blagostanja i mira. Valja napomenuti da je trgovina jedan od vodećih
aktera te čini temeljni dio identiteta Europske unije. S obzirom na to da je uspjeh
unutarnjeg tržišta doprinio najdužem razdoblju mira u modernoj povijesti, EU sam sebe
smatra primjerom prednosti trgovine, gospodarske otvorenosti i globalizacije.
Međunarodna trgovinska politika je u nadležnosti EU, s ukupnom ekonomskom težinom
njegovih država članica, a EU je jedan od ključnih aktera u svjetskoj trgovini. S obzirom
da se trgovinska politika članica EU koristi i za poticanje siromašnih zemalja na razvoj,
pružanje potpore temeljnim vrijednostima u svijetu i održavanje međunarodnih saveza,
trgovinska politika EU znači više od stabilnosti i rasta. EU je snažan partner Svjetske
trgovinske organizacije (WTO) te podupire međunarodni trgovinski sustav utemeljen na
pravilima, a ne na moći (Titievskaia & Harte, 2019).

Svaki je sporazum jedinstven i može obuhvaćati smanjenja carina, pravila o primjerice
intelektualnom vlasništvu, održivom razvoju ili klauzule o ljudskim pravima. Za vrijeme
pregovora o trgovinskim sporazumima ili pravilima EU uzima u obzir mišljenja javnosti,
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     35

poduzeća i nevladinih organizacija. EU podupire i brani industriju i poduzeća iz EU radom
na uklanjanju trgovinskih prepreka kako bi se europskim izvoznicima omogućili pravedni
uvjeti i pristup drugim tržištima. Istodobno, EU praktičnim informacijama o pristupu
tržištu EU pruža potporu stranim poduzećima (»Trgovina«[Europska unija], b. d.).

1.2.1 Pravila, regulacije i standardi Europske unije

Na primjeru Europske unije može se promatrati razvoj ekonomske integracije kroz
navedene faze (»Struna Hrvatsko strukovno nazivlje«, b. d.):
•
Zona slobodne trgovine – „stupanj ekonomske integracije u kojemu su između
država članica zabranjene sve prepreke trgovini, poput carina i količinskih
ograničenja, ali svaka država članica može prema trećim zemljama primjenjivati
svoju vlastitu carinu“;
•
Carinska unija – „ekonomska integracija u kojoj su uklonjene sve prepreke
slobodi kretanja robe između država članica i dogovorena je zajednička carinska
tarifa prema trećim zemljama i zajednička trgovinska politika“;
•
Zajedničko tržište – „stupanj ekonomske integracije u kojemu je između država
članica uspostavljena carinska unija, a roba, radna snaga, usluge i kapital mogu
se slobodno kretati“;
•
Ekonomska unija – „ekonomska integracija država članica u kojoj uz zajedničko
tržište i carinsku uniju postoji i visok stupanj koordinacije i ujednačavanja
najvažnijih područja ekonomske politike, tržišne regulacije i makroekonomskih i
fiskalnih politika“;
•
Monetarna unija – „monetarna integracija država članica sa zajedničkom
valutom i monetarnom politikom u kojoj postoji visok stupanj koordinacije i
ujednačavanja fiskalnih politika kojima se uspostavlja jedinstveno tržište kapitala
i jedinstveni platni promet pod vodstvom Europske središnje banke u suradnji sa
središnjim bankama država članica“;
•
Ekonomska i monetarna unija – „ekonomska i monetarna integracija država
članica u kojoj uz jedinstveno tržište, carinsku uniju, zajedničku valutu i
monetarnu politiku postoji i visok stupanj koordinacije i ujednačavanja
makroekonomskih i fiskalnih politika kojima se uspostavlja jedinstveno tržište
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     36

kapitala i jedinstveni platni promet pod vodstvom Europske središnje banke u
suradnji sa središnjim bankama država članica“;
•
Potpuna ekonomska unija – „najviši stupanj ekonomske integracije država
članica na kojemu su, uz postojanje ekonomske i monetarne unije, ujednačene
fiskalna politika i druge ekonomske politike“.

Razvidno je iz navedenog kako je proces stvaranja do potpune ekonomske unije složen
proces koji je tekao korak po korak kako bi se zamišljena integracija ostvarila u
maksimalnom opsegu. Put ostvarenja koji je započeo stvaranjem carinske unije proći će
kroz mnogo stadija kako bi se ostvarilo unutarnje europsko tržište.

Kao što je prikazano u Tablici 4, u cilju razvitka zamišljenog velikog tržišta godine 1968.
nastala je carinska unija sporazumom između šest zemalja tadašnje Europske
ekonomske zajednice (engl. European Economic Community) (Belgije, Francuske,
Njemačke, Italije, Luksemburga i Nizozemske). Osnivanje carinske unije predstavlja
važnu fazu ekonomske integracije na putu do jedinstvenog unutarnjeg tržišta. Prvi
zadatak novonastale unije bio je ukinuti međusobne carine, a prema trećim zemljama
primjenjivati zajedničku vanjsku carinsku tarifu. Samim osnivanjem unije postavljeni su
vrlo konkretni i rigidni ciljevi u odnosu na dotadašnje zone slobodne trgovine, kao što je
Europsko udruženje za slobodnu trgovinu (engl. European Free Trade Association –
EFTA). U dotadašnjim zonama slobodne trgovine svaka je zemlja zadržavala svoju
carinsku politiku i vlastitu tarifu prema trećim zemljama. Budući da to nije bio slučaj u
carinskoj uniji, nužno je bilo provođenje raznih reformi unutar zemalja članica, a koje su
predviđale ukidanje administrativnih dokumenata i nepotrebnih carinskih formalnosti.
Tako je nakon 1. srpnja 1968. ostvareno slobodno kretanje roba s oslobođenom carinom
i bez kvantitativnih ograničenja na uvoz i izvoz robe, te definirana zajednička
poljoprivredna politika (engl. Common Agricultural Policy – CAP). Međutim, ostale su
razne prepreke tehničke prirode koje su se prikrivale različitim propisima nacionalnih
administracija uzrokujući takozvani rat dokumenata (Kandžija & Cvečić, 2010).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     37

Tablica 4: Kronologija europske tržišne integracije
1957.    Rimski ugovor kojim se postavljaju načela zajedničkog tržišta
1959.    Početak tranzicijskog razdoblja za ukidanje unutarnjih carina
1962.     Europska komisija dobiva ovlasti nad politikom tržišnog natjecanja;  započinje
zajednička poljoprivredna politika; akcijski plan Komisije za transportnu
politiku
1968.      Kompletirana carinska unija; radnici dobivaju pravo prihvaćanja poslova
unutar zajedničkog tržišta
1974.      ECJ započinje proces uklanjanja necarinskih trgovinskih prepreka (slučaj
Dassonville):
              „Sva pravila trgovine pojedinih zemalja članica koja mogu ometati, izravno ili
neizravno, u stvarnosti ili potencijalno, unutarkomunitarnu razmjenu,
smatraju se mjere ekvivalentnog učinka kvantitativnim restrikcijama.“
1979.    ECJ potvrđuje načelo zemlje podrijetla kod slobode kretanja roba
              (slučaj Cassis de Dijon):
             „Koncept mjera ekvivalentnog učinka kvantitativnim restrikcijama uvozu
sadržan u članku 30 Ugovora o EEZ-u podrazumijeva kako fiksiranje
minimalnog sadržaja alkohola u alkoholnim pićima za ljudsku upotrebu u
okviru nacionalnih zakonodavstava  također spada u zabrane navedene u tom
članku kada se radi o uvozu alkoholnih pića legalno proizvedenih i
komercijaliziranih u drugoj zemlji članici.“
 1985.   Europska komisija pokreće Program jedinstvenog tržišta, razrađen u Bijeloj
knjizi o Programu Zajednice za 1992. godinu
1986.    Jedinstveni europski akt
1989.    Smjernica o uzajamnom priznavanju diploma visokog obrazovanja
1993.    Stupa na snagu jedinstveno, tj. unutarnje tržište; ukidanje restrikcija na
kretanje faktora proizvodnje i necarinskih prepreka
1994.    Pokretanje Strategije za zapošljavanje OECD-a (OECD Jobs Strategy), s
preporukama za rješavanje dugotrajne nezaposlenosti i poboljšanje tržišta
rada
1997.    Akcijski plan Europske komisije za slobodno kretanje radnika
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     38

1998.   Stupa na snagu Schengenski sporazum (iz 1985.) o ukidanju graničnih kontrola
2006.   Prihvaćanje smjernice o uslugama na unutarnjem tržištu („Bolkenstein“)
Izvor: Kandžija & Cvečić, 2010

Realizacija carinske unije ostvarena je kroz:
•
uklanjanje carina i pristojbi ekvivalentnog učinka;
•
uklanjanje kvantitativnih restrikcija i mjera ekvivalentnog učinka;
•
uklanjanje unutarnjih granica.

Europska komisija i njezin tadašnji predsjednik Jacques Delors u siječnju 1985. godine
predstavili su plan djelovanja koji je imao za cilj uspostavu federalne Europe u obliku
unutarnjeg tržišta. Cilj je bio ukloniti sve prepreke, carine, formalnosti i birokraciju do
1992. godine. Europska komisija je 14. lipnja 1985. godine predstavila program ukidanja
svih prepreka koje onemogućavaju ostvarenje velikog gospodarskog prostora te
slobodnu unutarregionalnu razmjenu. Taj program je poznat pod nazivom Bijela knjiga
o ostvarivanju unutarnjeg tržišta, koja je prikazana na Slici 3.

Slika 3: Bijela knjiga o budućnosti Europe

Izvor: »Eurochild’s summary of the White Paper on the Future of Europe« [Eurochild],
2017

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     39

Odlukom Europskog vijeća razrađeni program Bijele knjige je prihvaćen, te su
dogovorene izmjene osnivačkih ugovora potrebnih za dovršenje unutarnjeg tržišta.
Program i izmjene ugovora prihvaćeni su od strane Vijeća ministara 27. siječnja 1986.
godine u obliku jedinstvenog okvira, pod nazivom Jedinstveni europski akt, koji je stupio
na snagu 1. srpnja 1987. godine. Zakonodavne mjere predviđene Bijelom knjigom i
Jedinstvenim europskim aktom mogu se svrstati u tri osnovne skupine (Kandžija &
Cvečić, 2010):
•
ukidanje fizičkih granica ukidanjem graničnih kontrola za dobra i osobe na
unutarnjim granicama;
•
ukidanje tehničkih granica rušenjem nacionalnih barijera za robe i usluge
harmoniziranjem ili međusobnim priznavanjem;
•
ukidanje fiskalnih granica nadilaženjem prepreka stvorenih posrednim porezima
harmonizacijom ili približavanjem stopa PDV-a i trošarina.
Sklapanjem ovog ugovora definirani su kriteriji i faze uspostave ekonomske i monetarne
unije, uveden je zajednički naziv Europska unija te je uveden euro kao gotovinski novac.
Nadalje, ugovorom je istaknuta važnost stabilnosti cijena, čvrstih javnih financija te
održivog salda bilance plaćanja. Uveden je termin „državljanstvo EU“, kojim se
podrazumijevalo nesmetano preseljenje u bilo koju zemlju Europske unije, kao i pravo
glasa na europskim i lokalnim izborima.

1.2.2 Statistika međunarodne trgovine u Europskoj uniji

Statistika međunarodne trgovine važan je izvor podataka za mnoge donositelje odluka
u javnom i privatnom sektoru na međunarodnoj, europskoj i nacionalnoj razini. Na
primjer, na razini Europske unije podaci o međunarodnoj trgovini široko se koriste za
multilateralne i bilateralne pregovore u okviru zajedničke trgovinske politike, za
definiranje i provedbu antidampinške politike, za procjenu napretka jedinstvenog tržišta
i mnogih drugih politika. Nadalje, predstavljaju važan izvor za sastavljanje statistike
platne bilance i nacionalnih računa (»International trade« [Eurostat], b. d.).

EU je jedan od najvećih sudionika u svjetskoj trgovini. U 2017. godini bila je drugi najveći
izvoznik i uvoznik robe u svijetu, budući da je trgovina izvan EU činila 15,8 % globalnog
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     40

izvoza i 15,1 % globalnog uvoza. Kina je izvezla više robe (16,9 % svjetskog broja) u
odnosu na EU, dok su Sjedinjene Države uvezle više robe (17,3 % svjetskog broja). EU je
postigla ovu poziciju, barem dijelom, djelujući ujedinjeno jednim glasom, umjesto da ima
28 nacionalnih trgovinskih strategija. Države članice EU dijele jedinstveno tržište,
jedinstvenu vanjsku granicu i jedinstvenu vanjsku trgovinsku politiku unutar Svjetske
trgovinske organizacije (WTO), gdje su dogovorena i provedena pravila međunarodne
trgovine (»International trade in goods for the EU - an overview« [Eurostat], b. d.).

Od 2008. godine vrijednost izvoza robe iz EU općenito se širila bržim tempom od
vrijednosti uvoza u EU. To je dovelo do značajne promjene u trgovinskoj bilanci EU za
robu. EU je imala trgovinski deficit roba u iznosu od 276 milijardi eura u 2008. godini,
međutim, godine 2013. zabilježen je suficit od 49 milijardi eura. EU je zadržala višak do
2017., međutim, u 2018. ovo se pretvorilo u deficit od 24 milijarde eura (vidi Sliku 4)
(»International trade in goods for the EU - an overview« [Eurostat], b. d.).

Slika 4: Uvoz, izvoz i vanjskotrgovinska bilanca EU (u milijardama EUR)

Izvor: »International trade in goods for the EU - an overview« [Eurostat], b. d.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     41

U okviru Tablice 5 predočeni su prediktori trgovine robom u 2019. godini kroz
pokazatelje glavnih trgovinskih partnera EU.

Tablica 5: Glavni trgovinski partneri Europske unije – trgovina robom u 2019. (u
milijunima eura)
Zemlja
Izvoz
Uvoz
Ukupno
Trgovinska bilanca
SAD
406 372
267 270
673 642
+139 102
Kina
209 906
394 698
604 604
-184 791
Švicarska
156 484
108 980
265 464
+47 504
Svijet
1 995 746
1 980 361
3 936 107
-24 615
Izvor: Damen, 2019

Iz navedenih podataka vidljivo je kako u glavne trgovinske partnere EU spadaju SAD, Kina
i Švicarska. Ako usporedimo dane podatke s podacima iz 2018. godine, možemo
zaključiti kako je EU povećala uvoz i izvoz. Zabilježeno je povećanje izvoza od 123
milijarde EUR, a uvoza 76 milijardi EUR. Nadalje, u istoj je godini bio zabilježen suficit
trgovine robom koji je iznosio 11 milijardi EUR. Vrijednost trgovine robom između EU i
ostatka svijeta 2019. iznosila je 3 936 milijardi EUR (Damen, 2019).

Prema najnovijim podacima trgovina uslugama EU uglavnom je usmjerena na tri
kategorije: ostale poslovne usluge, prijevoz i putovanja. Statistička kategorija ostalih
poslovnih usluga sastoji se od usluga istraživanja i razvoja usluga stručnog savjetovanja
i savjetovanja u vezi s upravljanjem tehničkim uslugama, uslugama povezanim s
trgovinom i ostalim poslovnim uslugama (»International trade in services« [Eurostat], b.
d.).

U okviru Tablice 6 dana je bilanca ulaznih i izlaznih ulaganja na razini EU.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     42

Tablica 6: Bilanca ulaznih i izlaznih ulaganja na razini EU
Zemlja
Ulazna ulaganja
Izlazna ulaganja
EU
38,4 %
52,0 %
SAD
35,3 %
39,5 %
Kina
7,5 %
7,9 %
Kanada
5,3 %
7,5 %
Japan
1,0 %
8,7 %
Izvor: Damen, 2019

EU je najveći svjetski ulagač i važan primatelj izravnih stranih ulaganja. U 2019. godini
EU je zabilježila ulazna ulaganja od 38,4 %, te izlazna ulaganja od 52 %.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     43

2 Metodologija

Prvi dio rada bio je namijenjen teoriji, te smo se usredotočili na dubinski desk research
različitih znanstvenih članaka i publikacija, kao i mnoštva internetskih stranica poput
International Trade Centre, službenih statistika Republike Slovenije i Republike Hrvatske,
stranice Svjetske banke te internetske stranice Eurostata. Prilikom definicije i opisa
teorijskog dijela korištena je deskriptivna metoda te su prikupljeni podaci pomogli s
upoznavanjem problematike rada. Osim metode opisa korištena je i deduktivna metoda,
koja se temelji na logičkom zaključivanju, te metoda usporedbe.

Nadalje, bilo je potrebno odrediti cilj, glavna pitanja, hipotezu diplomskog rada i način
njezina dokazivanja. Cilj rada je definicija ključnih pojmova vezanih za međunarodnu
trgovinu, pregled stanja uvoza i izvoza na području EU te usporedba međunarodne
trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske. Traže se odgovori na pitanja koja je
uloga logistike u međunarodnoj trgovini, kakvi su standardi EU glede međunarodne
trgovine.

U ovom su radu postavljene dvije hipoteze.
Prva hipoteza glasi: Međunarodna trgovina Republike Hrvatske usporediva je s
međunarodnom trgovinom Republike Slovenije.
Druga hipoteza glasi: Međunarodna trgovina Republike Slovenije po više je pokazatelja
uspješnija od međunarodne trgovine Republike Hrvatske.
Postavljene hipoteze dokazat će se pregledom europskih standarda, pravila, statistike i
trenutnog stanja izvoza i uvoza. Također će se prikupiti sve potrebne podatke kako bi se
moglo usporediti međunarodnu trgovinu Republike Hrvatske i Republike Slovenije.

Ograničenje koje bi se tokom provođenja istraživanja moglo pojaviti je nedostatak
potrebnih podataka.

Na temelju teorijskog dijela provedena je usporedba međunarodne trgovine Republike
Hrvatske i Republike Slovenije, te su pomoću deskriptivne metode i metoda analize
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     44

podataka donijeti određeni zaključci, ispitane postavljene hipoteze, pretpostavke i
ograničenja. Glede spomenutih indikatora međunarodne trgovine, koristit će se metode
izračuna. Kod usporedbe logističkog indeksa i globalnog indeksa konkurentnosti s vidika
međunarodnog okružja koristit će se metode usporedbe.

Po pitanju provedbe istraživanja u radu, valja napomenuti da je kao prvi korak bilo
potrebno pribaviti statističke podatke iz sekundarnih izvora, kako bi ih se moglo
analizirati. Taj data mining (rudarenje po podacima) pokazao se kao zahtjevan i obiman
posao, te se počelo s prikupljanjem podataka o robnoj razmjeni između RH i RS, da bi se
iz velikog popisa izvora podataka potražili i vrijednosni podaci o uvozu u RH iz RS kao i
izvozu iz RH u RS (mil. USD npr.) po godinama odabranog razdoblja. Konačno, nađeni su
podaci prebačeni u Excel, gdje je na osnovu njih izračunata razlika UVOZ – IZVOZ, indeksi,
kao i trend itd. Prilikom data mininga otvorena su razna pitanja o kojima se moralo
odlučiti, kao primjerice koje razdoblje pratiti, da li uzimati samo vrijednosne izraze
razmjene roba i usluga ili i naturalne podatke (količine), ako se uzima naturalne podatke,
za koje vrste roba i usluga ih uzimati (da li samo one koji imaju najveće učešće u
razmjeni?) itd.

Konačno, odlučeno je da podaci koji će se uspoređivati obuhvaćaju razdoblje od zadnjih
5 godina, odnosno zadnju godinu ako je riječ o metodama/formulama kod kojih se gleda
samo jedna godina (2017., 2018., ovisno o dostupnosti podataka). Što se tiče
vrijednosnih izraza razmjene roba i usluga, odabran je uzorak najčešćih roba, odnosno
usluga u razmjeni.

U svrhu provedbe statistike uvoza i izvoza RH i RS, iz Statističkog ljetopisa Hrvatske uzeti
su podaci za 8 godina (od 2010. do 2017.) jer se pokazalo da trend na malom broju
godina nema smisla računati.

U istraživačkom je dijelu nakon pretraživanja po raznim internetskim izvorima podataka
zaključen data mining kao prethodni korak u provedbi istraživanja. Kako smo već ranije
rekli, navedeni podaci uneseni su u Microsoft Excel datoteku i na osnovu nje su izvedene
sve vrste statističkih analiza programom Microsoft Excel 2010 u kojem su izrađeni i
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     45

grafički prikazi.  Metode statističke analize koje su ovdje korištene su deskriptivne
metode: tabelarni i grafički prikazi, postoci, srednje vrijednosti, prosječne stope
promjena, indeksi i linearni trend. Rezultati analize su izneseni i opisani u šest poglavlja:
•
Predstavljanje ekonomskih indikatora međunarodne trgovine Republike
Hrvatske i Republike Slovenije

•
Statistika uvoza i izvoza između Republike Hrvatske i Republike Slovenije
•
Indeks logističkih performansi Republike Hrvatske i Republike Slovenije
•
Globalni indeks konkurentnosti Republike Hrvatske i Republike Slovenije
•
Indikatori međunarodne trgovine Republike Hrvatske i Republike Slovenije

•
Zaključci u vezi hipoteza

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     46

3 Rezultati

U ovom se poglavlju analizira međunarodna trgovina robom Republike Hrvatske i
Republike Slovenije od 2013. do 2017. Uz razinu međunarodne trgovine koriste se i drugi
pokazatelji poput trgovinske bilance, otvorenosti za trgovinu i indeksa energetske
ovisnosti. Korištenjem znanstvenoistraživačkih metoda ispitana je stečena sinteza
podataka i odabrani su čimbenici koji utječu na slovensku i hrvatsku međunarodnu
trgovinu. Na temelju rezultata može se zaključiti da postoji mjesto za poboljšanje svih
analiziranih područja hrvatske i slovenske trgovine, ali Slovenija je razvijenija, odnosno
bolja, u svim razmatranim područjima od Hrvatske.

3.1 Osnovni podaci

U ovom poglavlju predstavit ćemo osnovne podatke RS i RH. U Tablici 7 dani su opći
gospodarski podaci RH i RS.

Tablica 7: Opći gospodarski podaci RH i RS

Republika Hrvatska
Republika Slovenija
Glavni grad
Zagreb
Ljubljana
Površina kopna
56 594 km2
20 151 km2
Broj stanovnika
4 124 531
2 064 241
Datum pristupa EU
1. srpnja 2013.
1. svibnja 2004.
Bruto domaći proizvod po
stanovniku
14 917
26 063
Uvoz
24 512 647 000
28 192 003 000
Izvoz
15 732 485 000
28 772 737 000
Izvor: osobni

Iz podataka je razvidno da je RS upola manja zemlja, s upola manje stanovnika od RH.
Međutim, ostvarila je dvostruko veći izvoz od Hrvatske: 28 naprema 15 milijardi dolara.
Takvu razliku u izvozu možemo pripisati činjenici da je Slovenija 9 godina duže članica
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     47

EU nego Hrvatska, te je imala veće mogućnosti i znanja, odnosno prilike u stvaranju
poslovnih partnera te poslovnih veza, što je na koncu i pridonijelo boljem izvozu te
boljem poslovanju na području međunarodne trgovine. Sve je to utjecalo i na BDP po
stanovniku. BDP po stanovniku Slovenije znatno je veći od hrvatskog, što pridonosi boljoj
kvaliteti života. Valja napomenuti da su podaci iz tablice dani u USD.

3.2 Usporedba i analiza čimbenika koji utječu na međunarodnu trgovinu
Republike Hrvatske i Republike Slovenije

Svrha ovog poglavlja je usporedba i analiza čimbenika koji utječu na međunarodnu
trgovinu Republike Hrvatske i Republike Slovenije. Osnovni podaci dobiveni su iz
znanstvenih članaka, publikacija i web-stranica relevantnih institucija kao što su
International Trade Center, Svjetska banka, SURS itd. Korištene su različite standardne
metode znanstvenog istraživanja kao što su: metode analize, opisne metode i
deduktivne metode. U postupku procjene korišteni su standardni matematičko-
statistički odnosi i numerički proračuni.

Za usporedbu spomenutih zemalja na temelju uvoza i izvoza koristili smo podatke
Statističkog ljetopisa Hrvatske te podatke sa stranice International Trade Centra. Za
detaljniju analizu koristili smo metodu usporedbe međunarodne trgovine (samo neki
pokazatelji) koju je UNCTAD koristio pri analizi i uspoređivanju međunarodne trgovine
zemalja na globalnoj razini, međutim, mi smo za potrebe rada uspoređivali samo RH i
RS, i to na temelju sljedećih pokazatelja (United Nations Conference on Trade and
Development [UNCTAD], 2016):

Trgovinska bilanca

Trgovinska bilanca kao postotak ukupnih neravnoteža u svijetu izračunava se kao udio
svake zemlje u ukupnim neravnotežama. Negativne vrijednosti označavaju zemlje s
deficitom, dok pozitivne vrijednosti pokazuju zemlje s viškom. Pokazuje kako su globalne
neravnoteže raspoređene po zemljama. Negativna je ako država uvozi više nego što
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     48

izvozi, te kada je BDP relativno nizak. Vrijednost je približno 0 ako je vrijednost izvoza
približno jednaka uvezenoj vrijednosti. Pozitivna je ako je izvoz veći od uvoza.
Matematička definicija:
𝑋𝑖𝑡−𝑀𝑖𝑡
gdje je X ukupna vrijednost izvoza, a M ukupna vrijednost uvoza za zemlju i u vremenu
t.

Na trgovinsku bilancu može utjecati niz faktora, uključujući domaće i međunarodne
cijene, tečajeve, trgovinske sporazume ili barijere, tarife, subvencije i druge trgovinske
propise.

Otvorenost za tržište

Otvorenost trgovine mjeri se omjerom trgovine prema tekućem bruto domaćem
proizvodu (BDP). Prikazuje ukupnu važnost izvoza i uvoza robe u gospodarstvu, što
utječe na ovisnost domaćih proizvođača o inozemnoj potražnji, a domaćih potrošača o
inozemnoj ponudi. Otvorenost za trgovinu izračunava se na sljedeći način:
𝑋𝑖𝑡−𝑀𝑖𝑡
𝑌
𝑖𝑡

Gdje je X ukupna vrijednost izvoza, M je ukupna vrijednost uvoza, a Y je BDP države i u
trenutku t.

Indeks energetske ovisnosti

Glavna komponenta indeksa energetske ovisnosti izračunava se kao nacionalni izvoz
energenata umanjen za njihov uvoz. To se onda normalizira dijeljenjem s vlastitom
trgovinom energije (uvoz i izvoz). Indeks se kreće od -1 do 1, gdje pozitivne vrijednosti
ukazuju da zemlja izvozi više energije nego što uvozi;
𝐸𝑖𝑡−𝐼𝑖𝑡
𝐸𝐼𝑖𝑡

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     49

gdje je:
E – izvoz energenata za zemlju i u vremenu t
I – uvoz energenata za zemlju i u vrijeme t
EI – zbroj uvoza i izvoza energije za zemlju i u vremenu t.

3.2.1 Predstavljanje ekonomskih indikatora međunarodne trgovine Republike
Hrvatske i Republike Slovenije

U ovom ćemo dijelu prvo predstaviti indikatore međunarodne trgovine s ekonomskog
aspekta. Predstavit ćemo rezultate dobivene na temelju 3 pokazatelja koja smo
predstavili u prethodnom poglavlju.

Trgovinska bilanca

U 2013. godini trgovinski saldo Slovenije bio je negativan i zabilježio je deficit u iznosu
od 15.310,8 milijuna USD. Posljedice ekonomske krize mogu se pripisati tome. Nakon
2013. trgovinska bilanca počela je rasti i zabilježen je pozitivan trgovinski saldo, što
pokazuje da je Slovenija počela više izvoziti nego uvoziti (Slika 5).

Slika 5: Trendovi vrijednosti trgovine i trgovinske bilance – Slovenija

Izvor: osobni
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     50

Kroz sva razmatrana razdoblja Hrvatska je uvijek imala negativan trgovinski saldo, što
znači da je više robe uvozila nego što je izvozila. U 2014. i 2015. godini bilanca se počela
smanjivati, s brojevima u rasponu između -7,74 milijarde i -8,18 milijardi USD. Međutim,
nakon 2015. godine brojke su se opet počele povećavati i 2016. godine Hrvatska je imala
trgovinski saldo od -8,18 milijardi USD, a u 2017. od -8,78 milijardi USD (gledaj Sliku 6).

Slika 6: Trendovi vrijednosti trgovine i trgovinske bilance – Hrvatska

Izvor: osobni

Otvorenost za trgovinu

Trgovina (uvoz i izvoz) ključna je za uspješno suvremeno gospodarstvo i presudna je za
dugoročnu konkurentnost gospodarstva. Otvorenost trgovine ključna je jer je svaka
država prisiljena uvesti barem dio proizvoda i usluga koji su joj potrebni jer ih sama ne
proizvodi. Otvorenost pojedinog gospodarstva mjeri se udjelom uvoza ili izvoza u
njegovom bruto domaćem proizvodu.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     51

Slika 7: Slovenija – otvorenost trgovine

Izvor: osobni

Kao što vidimo iz Slike 7, Slovenija je snažno predana trgovini. Udio slovenske trgovine s
gospodarstvima u usponu posljednjih je pet godina stabilan. Osim toga, neto trgovina
pozitivno je pridonijela rastu posljednjih godina, s izuzetkom 2017. Moramo naglasiti da
je Slovenija (s 51 % izvoza) prilično otvorena zemlja.

Slika 8: Hrvatska - otvorenost za trgovinu

Izvor: osobni

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     52

S druge strane, hrvatska je trgovina puno lošija od slovenske i njezina otvorenost je
negativna. Kao što vidimo iz Slike 8, u 2013. godini hrvatska otvorenost za trgovinu bila
je -167.618,3. U posljednjih pet godina taj broj se smanjio, što znači da je Hrvatska počela
više izvoziti. Međutim, u 2016. godini taj se broj ponovno počeo povećavati.

Indeks energetske ovisnosti

Ukupna vrijednost energenata u Sloveniji u 2017. godini iznosila je 4 027 541 000 USD.
Najveći udio energenata činili su hidroelektrane, ugljen i obnovljiva energija. Ukupna
energetska vrijednost Hrvatske u istoj godini bila je 4 973 275 000 dolara. Slovenija je u
2017. godini s domaćim izvorima energije zadovoljila 35,25 % svojih energetskih
potreba. Preostala potrebna količina osigurana je iz uvoza. Hrvatska je, međutim,
osigurala oko 37,53 % energije potrebne za svoje gospodarstvo.

Slovenski indeks energetske ovisnosti iznosio je -0,295 u 2017. godini, dok je hrvatski
indeks energetske ovisnosti bio niži, iznosio je -0,323. Kao što vidimo, obje zemlje uvoze
više energije nego što izvoze. Međutim, Slovenija je uvezla manje resursa od Hrvatske,
a to se može pripisati činjenici da je Slovenija manja zemlja i treba joj manje energije.

3.2.2 Statistika uvoza i izvoza između Republike Hrvatske i Republike Slovenije

Prema podacima International Trade Centra, Republika Slovenija je u 2017. godini
izvezla robu u vrijednosti od 28 772 737 000 USD. Tablica 8 u nastavku pokazuje da su
Njemačka, Italija, Austrija, Hrvatska i Mađarska glavne zemlje uvoznice u Sloveniju.

Tablica 8: Slovenija – izvoz

Ukupno
Njemačka
Italija
Hrvatska
Austrija
Francuska
Izvožena
vrijednost
2017.
(USD)
28,772,737,000
5,833,071,000
3,326,760,000
2,297,770,000
2,194,447,000
1,583,107,000

Izvor: »Market analysis tools« [International Trade Centre], b. d.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     53

S druge strane, Republika Hrvatska je iste godine imala relativno nižu vrijednost izvezene
robe, i to 15 732 485 000 USD, gdje je najviše izvozila u Italiju, Bosnu i Hercegovinu,
Njemačku, Sloveniju i Austriju (Tablica 9).

Tablica 9: Hrvatska – izvoz

UKUPNO
Italija
Njemačka
Slovenija
BiH
Austrija
Izvožena
vrijednost
2017.
(USD)
15,732,485,000
2,140,708,000
1,939,863,000
1,688,932,000
1,536,747,000
985,036,000
Izvor: »Market analysis tools« [International Trade Centre], b. d.

Među glavne izvoznike robe i usluga u Republiku Sloveniju spadaju Njemačka, Italija,
Austrija, Kina i Hrvatska koji čine 50,33 % ukupnog uvoza (vidi Tablicu 10), dok među
glavne izvoznike u Republiku Hrvatsku spadaju Njemačka, Italija, Slovenija, Mađarska i
Austrija (vidi Tablicu 11). Ukupna vrijednost uvoza u Republiku Sloveniju bila je 28 192
003 000 USD, dok je vrijednost uvoza Republike Hrvatske bila nešto niža i iznosila je 24
512 647 000 USD.

Tablica 10: Slovenija – uvoz

UKUPNO
Njemačka
Italija
Austrija
Kina
Hrvatska
Uvožena
vrijednos
t 2017.
(USD)
28,192,003,000
4,817,243,000
4,068,798,000
2,277,346,000
1,773,778,000
1,250,920,000
Izvor: »Trade Map« [International Trade Centre], b. d.

Tablica 11: Hrvatska – uvoz

UKUPNO
Njemačka
Italija
Slovenija
Mađarska
Austrija
Uvožena
vrijednost
2017.
(USD)
24,512,647,000
3,871,411,000
3,166,064,000
2,625,721,000
1,852,818,000
1,849,590,000
Izvor: »Trade Map« [International Trade Centre], b. d.

Nadalje, u sljedećem dijelu usredotočili smo se na uvoz, odnosno izvoz u Europu i svijet,
te uvoz/izvoz između Republike Hrvatska i Republike Slovenije. Posljednji raspoloživi
podaci o kretanju uvoza i izvoza Državnog zavoda za statistiku su za 2017. godinu. Kako
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     54

bi se uočio trend kretanje uvoza i izvoza između Republike Hrvatske i Republike Slovenije
uzeti su u razmatranje podaci za osam godina, od 2010. godine do 2017. godine.

Tablica 12: Kretanje izvoza RH od 2010. do 2017. godine (u milijunima eura)

Godina
Izvoz u  svijet
u mil.eura
Izvoz u Europu
 u mil.eura
Izvoz u RS
u mil.eura
% izvoza u RS
od izvoza
u  svijet
% izvoza u RS
od izvoza u
Europu
2010.
8905
7578
697
7,8
9,2
2011.
9582
8302
794
8,3
9,6
2012.
9628
8270
828
8,6
10,0
2013.
9589
8444
1000
10,4
11,8
2014.
10369
9322
1178
11,4
12,6
2015.
11528
10280
1417
12,3
13,8
2016.
12317
10849
1539
12,5
14,2
2017.
14017
12247
1507
10,8
12,3
Ukupno
85935
75292
8960
10,4
11,9
Stopa*
6,7
7,1
11,6
4,8
4,2
Izvor: »Statistički ljetopis Hrvatske za 2012. g. str. 377, za 2014. g. str. 400, za 2016. g.
str. 407 i za 2018. g. str. 392« [Državni zavod za statistiku], b. d.
Napomena: *U posljednjem retku tabele navedene su prosječne godišnje stope rasta.

U čitavom promatranom razdoblju izvoz iz RH u svijet (serija 1 na Slici 9) imao je
tendenciju rasta (Tablica 12, kolona 2). Istu tendenciju rasta imao je i izvoz iz RH u
Europu, kao i izvoz iz RH u RS. Zabilježen je:
-
rast izvoza iz RH u svijet za prosječno 6,7 % godišnje;
-
rast izvoza iz RH u Europu za prosječno 7,1 % godišnje;
-
rast izvoza iz RH u RS za prosječno 11,6 % godišnje.

Međutim, treba istaknuti da ne postoje samo pozitivne tendencije rasta izvoza iz RH u
svijet, u Europu odnosno u RS. Naime, učešće izvoza u RS od ukupnog izvoza u svijet nije
osobito veliko premda se radi o nama susjednoj državi. Kreće se približno 8 % do 12 %,
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     55

a prosječno iznosi 10,4 % godišnje. Također i učešće izvoza u RS od ukupnog izvoza u
Europu je manje veličine. Kreće se približno između 9 % i 14 % te prosječno iznosi 11,9
% godišnje. Dakle, od 100 eura izvoza u svijet na RS otpada 10 eura, a od 100 eura izvoza
u Europu 11 eura otpada na izvoz u RS. Pozitivno je što ta učešća imaju tendenciju
laganog rasta od prosječno 4,8 % godišnje (u svijet), odnosno prosječno 4,2 % godišnje
(u Europu). Kretanje izvoza iz RH prikazano je grafički na Slici 9 s tri krivulje: najviša
krivulja prikazuje kretanje izvoza iz RH u svijet (serija 1), nešto niža od nje je krivulja koja
pokazuje kretanje izvoza iz RH u Europu (serija 2), a znatno niža krivulja je izvoz iz RH u
RS (serija 3). Prve dvije krivulje su paralelne.

Slika 9: Kretanje izvoza iz Republike Hrvatske u svijet (serija 1), u Europu (serija 2)
odnosno u Republiku Sloveniju (serija 3) u milijunima eura

Izvor: osobni

Nakon ove analize kretanja izvoza iz RH i iz RS slijedi razmatranje kretanja uvoza u RH,
što je prikazano u Tablici 13 odnosno na Slici 10.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     56

Tablica 13: Kretanje uvoza u RH od 2010. do 2017. godine (u milijunima eura)

Godina
Uvoz u RH iz
svijeta u mil.
eura
Uvoz u RH
iz Europe u
mil. eura
Uvoz u RH
iz RS u mil.
eura
% uvoza iz RS
od uvoza iz
svijeta
% uvoza iz RS
od uvoza iz
Europe
2010.
15137
12103
886
5,9
7,3
2011.
16281
12869
1012
6,2
7,9
2012.
16215
14970
1545
9,5
10,3
2013.
16528
14582
1897
11,5
13,0
2014.
17129
15278
1853
10,8
12,1
2015.
18483
16303
1971
10,7
12,1
2016.
19712
17163
2153
10,9
12,5
2017.
21892
19250
2353
10,7
12,2
Ukupno
141377
122518
13670
9,7
11,2
Stopa*
5,4
6,9
15,0
8,9
7,6
Izvor: »Statistički ljetopis Hrvatske za 2012. g. str. 377, za 2014. g. str. 400, za 2016. g.
str. 407 i za 2018. g. str. 392« [Državni zavod za statistiku], b. d.
Napomena: *U posljednjem retku tabele navedene su prosječne godišnje stope rasta.

U čitavom promatranom razdoblju uvoz u RH iz svijeta (serija 1 na Slici 10) imao je
tendenciju rasta (Tablica 13, kolona 2). Istu tendenciju rasta imao je i uvoz u RH iz
Europe, kao i uvoz u RH iz RS. Zabilježen je:
-
rast uvoza u RH iz svijeta za prosječno 5,4 % godišnje;
-
rast uvoza u RH iz Europe za prosječno 6,9 % godišnje;
-
rast uvoza u RH iz RS za prosječno 15,0 % godišnje.
Međutim, treba istaknuti da ne postoje samo tendencije rasta uvoza u RH iz svijeta, iz
Europe odnosno iz RS. Naime, učešće uvoza iz RS od ukupnog uvoza iz svijeta također
nije osobito veliko. Kreće se približno 6 % do 11 %, a prosječno iznosi 9,7 % godišnje.
Također i učešće uvoza iz RS od ukupnog uvoza iz Europe je skromnije veličine. Kreće se
približno između 7 % i 12 % te prosječno iznosi 11,2 % godišnje. Dakle, od 100 eura uvoza
iz svijeta na RS otpada 10 eura, a od 100 eura uvoza iz Europe 11 eura otpada na uvoz iz
RS. Karakteristično je da ta učešća imaju tendenciju rasta od prosječno 8,9 % godišnje (iz
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     57

svijeta) odnosno prosječno 7,6 % godišnje (iz Europe). Kretanje uvoza u RH prikazano je
grafički na Slici 10 s tri krivulje: najviša krivulja prikazuje uvoz u RH iz svijeta (serija 1),
nešto niža od nje je krivulja koja pokazuje uvoz u RH iz Europe (serija 2), a znatno niža
krivulja je uvoz u RH iz RS (serija 3). Prve dvije krivulje su paralelne.

Slika 10: Kretanje uvoza u Republiku Hrvatsku iz svijeta (serija 1), iz Europe (serija 2)
odnosno iz Republike Slovenije (serija 3) u milijunima eura

Izvor: osobni

Na listi uvoza u RH u 2018. g. najveće udjele imaju Njemačka, zatim Italija, Slovenija,
Mađarska, Austrija i Poljska. To je prvih šest zemalja iz kojih najviše RH uvozi, a čiji udio
iznosi 57,9 %.

Na listi uvoza u RS u 2018. g. najveće udjele imaju Njemačka, zatim Italija, Austrija,
Turska, Kina i Hrvatska. To je prvih šest zemalja iz kojih RS najviše uvozi, a čiji udio iznosi
53,1 %.

Preostalo je još usporediti detaljnije izvoz s uvozom između RH i RS. Ta je analiza također
provedena na istom razdoblju od osam godina. Podaci o tome prikazani su u Tablici 14
te na Slici 11.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     58

Tablica 14: Kretanje izvoza iz Republike Hrvatske u Republiku Sloveniju i uvoza iz
Republike Slovenije u Republiku Hrvatsku od 2010. do 2017. godine (u milijunima eura)

Godina
Izvoz iz RH u
RS u mil. eura
Uvoz iz  RS u RH
u mil. eura
Razlika izvoza i
uvoza
2010.
697
886
-189
2011.
794
1012
-218
2012.
828
1545
-717
2013.
1000
1897
-897
2014.
1178
1853
-675
2015.
1417
1971
-554
2016.
1539
2153
-614
2017.
1507
2353
-846
Ukupno
8960
13670
-4710
Prosj. god.
1120
1709
-589
Stopa*
11,6
15,0
23,9
Izvor: »Statistički ljetopis Hrvatske za 2012. g. str. 377, za 2014. g. str. 400, za 2016. g.
str. 407 i za 2018. g. str. 392« [Državni zavod za statistiku], b. d.
Napomena: *U posljednjem retku tabele navedene su prosječne godišnje stope rasta.

Izvoz RH u RS je prosječno godišnje iznosio 1120 milijuna eura i stalno je rastao,
prosječno godišnje za 11,6 % odnosno za 205 milijuna eura. Jednadžba linearnog trenda
izvoza za promatrano razdoblje glasi Y = 204,86x + 786,89 i vrlo dobre je
reprezentativnosti (koeficijent determinacije je 91,5 %).

Uvoz iz RS u RH je prosječno godišnje iznosio 1709 milijuna eura i stalno je rastao,
prosječno godišnje za 15,0 % odnosno za 135 milijuna eura. Jednadžba linearnog trenda
izvoza za promatrano razdoblje glasi Y = 135x + 512,5 i vrlo dobre je reprezentativnosti
(koeficijent determinacije je 95,5 %).

Na osnovu navedenih trendova može se zaključiti da za RH postoji nepovoljan odnos
između veličine izvoza i veličine uvoza u/iz RS, ali i da postoji tendencija pogoršanja tog
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     59

odnosa zbog povećanja vanjskotrgovinskog deficita. On prosječno godišnje iznosi 589
milijuna eura te raste apsolutno i relativno (prosječni godišnji rast je 23,9 %). Iz
raspoloživih podataka proizlazi da je pokrivenost uvoza iz RS izvozom u RS prosječno 66
% (8960/13670 = 0,655).

Na kraju ovih razmatranja kretanja vanjskotrgovinskog prometa između RH i RS treba
napomenuti da nam je RS u 2017. godini, a tako je bilo i u 2018. g., bila treći trgovinski
partner (iza Njemačke i Italije) (»Robna razmjena Republike Hrvatske s inozemstvom u
2017. Konačni podaci »[Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske], b. d.).

Stoga su kretanja tog prometa s RS značajan činitelj ukupnog vanjskotrgovinskog
prometa RH. U navedenoj godini izvoz RH u RS iznosio je 1 688 932 173 dolara, a uvoz iz
RS u RH 2 625 720 877 dolara.

Slika 11: Kretanje izvoza iz Republike Hrvatske u Republiku Sloveniju i uvoza Republike
Hrvatske iz Republike Slovenije (u milijunima eura)

Izvor: osobni

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     60

3.2.3 Indeks logističkih performansi Republike Hrvatske i Republike Slovenije

Upravljanje tokovima roba (logistika) uobičajeno je pratiti putem LPI-a koji je razvila
Svjetska banka u cilju uspoređivanja logističkih performansi u 160 zemalja svijeta. Indeks
se objavljuje svake dvije godine i iz njega je vidljiva poslovna klima države za koju je on
izračunat. Indeks se kreće između 1 (vrlo nisko) i 5 (vrlo visoko). Najnoviji indeks
logističkih performansi za Hrvatsku za 2018. godinu iznosi 3,10 i prema njemu je
Hrvatska na 49. mjestu na svijetu, dok se Slovenija nalazila na odličnom 35. mjestu. U
Tablici 15 navedeni su indeksi logističkih performansi za RH i RS.

Tablica 15: Indeksi logističkih performansi za Republiku Hrvatsku i Republiku Sloveniju

Godina
LPI
za RH
LPI
za RS
2007.
2,71
3,14
2010.
2,77
2,87
2012.
3,16
3,29
2014.
3,05
3,38
2016.
3,16
3,18
2018.
3,10
3,31
Izvor: Jakšić, 2017 za prvih pet godina i
»Logistics Performance Index by WB« [UAE Data Numbers Portal], b. d. za posljednju
godinu

LPI je za promatrano razdoblje od 2007. do 2018. godine u Hrvatskoj rastao po
prosječnoj godišnjoj stopi od 1,2 %, dok je u Sloveniji rastao po prosječnoj godišnjoj stopi
od 0,5 %. Dakle, brži je porast indeksa u Hrvatskoj, ali su u svim promatranim godinama
indeksi za Sloveniju veći nego za Hrvatsku (Slika 12).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     61

Slika 12: Indeksi logističkih performansi za Hrvatsku i za Sloveniju u razdoblju od 2007.
do 2018. godine

Izvor: osobni

LPI je prosjek šest indeksa koje izračunava Svjetska banka. Za 2018. godinu te pojedine
komponente LPI-a za RH iznose 2,98; 3,01; 2,93; 3,10; 3,01 i 3,59 što daje prosjek od
3,10 (18,62/6 = 3,10). Za istu godinu za RS pojedine komponente LPI-a iznose 3,42; 3,26;
3,19; 3,05; 3,27 i 3,70 što daje prosjek od 3,31 (19,89/6 = 3,31) (»International LPI« [The
world Bank], b. d.).

Od navedenih šest komponenata LPI-a samo je kod jedne od njih indeks za RH veći od
indeksa za RS (3,10 > 3,05).

3.2.4 Globalni indeks konkurentnosti Republike Hrvatske i Republike Slovenije

Globalni indeks konkurentnosti procjenjuje 144 ekonomije. Sastoji se od 98 varijabli iz
kombinacije podataka međunarodnih organizacija. Varijable su organizirane u dvanaest
stupova, od kojih su najvažniji: institucije, tržište rada, infrastruktura, kapacitet za
inovacije, obrazovanje i vještine, tržišta, makroekonomska stabilnost, zdravlje,
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     62

proizvodi, financijski sustav, veličina tržišta, poslovna dinamika i primjena ICT-a. GCI
varira između 1 i 100, viši prosječni rezultat znači veći stupanj konkurentnosti.

Na Slici 5 prikazani su rezultati Slovenije po pitanju globalne konkurentnosti.

Slika 13: Rezultati Republike Slovenije na ljestvici globalne konkurentnosti

Izvor: »Global Competitiveness Index 4.0 2018 edition-Slovenia« [World Economic
Forum], b. d.

Republika Slovenija prema rezultatima globalnog indeksa konkurentnosti 4.0 zauzima
38. mjesto. Ono što prvo privlači pažnju je da je Slovenija prva po makroekonomskoj
stabilnosti. Odlično 24. mjesto postiže u poslovnoj dinamičnosti, kao i 27. mjesto kada
je u pitanju tržište proizvoda, a isto tako 28. mjesto u inovacijskim kapacitetima zemlje
nosi svoj respektabilitet.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     63

Slika 14: Rezultati Republike Hrvatske na ljestvici globalne konkurentnosti

Izvor: »Global Competitiveness Index 4.0 2018 edition-Croatia« [World Economic
Forum], b. d.

Temeljem globalnog indeksa konkurentnosti 4.0, Republika Hrvatska prema najnovijim
rezultatima zauzima loše 68. mjesto od ukupno 144 rangirane države svijeta (vidi Sliku
6). Gospodarstvo Hrvatske po konkurentnosti spada u skupinu najslabije rangiranih
država Europske unije. Usporedo sa susjednim zemljama te ostalim članicama EU može
se zaključiti da je hrvatsko gospodarstvo nekonkurentno.

3.2.5 Indikatori međunarodne trgovine Republike Hrvatske i Republike Slovenije

U vezi s navedenim teoretskim postavkama, zanimljivo je sagledati usporedne indikatore
međunarodne trgovine na razini Republike Slovenije i Republike Hrvatske. Jedan od
jednostavnih i često korištenih indikatora međunarodne trgovine je udio
vanjskotrgovinske razmjene u bruto društvenom proizvodu neke zemlje. Taj je udio
robnog izvoza u bruto društvenom proizvodu (u %) iznosio:

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     64

Republika Hrvatska
Republika Slovenija
2017. godina
51,1
82,9
2018. godina
51,2
85,2

Navedeni podaci ukazuju na to da je u Hrvatskoj udio vanjskotrgovinske razmjene skoro
upola manji u odnosu na Sloveniju, kako 2017. tako i 2018. godine. Iz tog podatka može
se zaključiti manje značajan položaj vanjskotrgovinske razmjene u Hrvatskoj u odnosu
na Sloveniju.

Udio robnog izvoza u BDP-u Slovenije 2018. je 85,2 % te je u odnosu na prijašnje godine
porastao. S druge strane, udio robnog izvoza Hrvatske je znatno manji od slovenskog, te
je iznosio 51,2 %  u 2018. godini. U usporedbi s prijašnjim godinama hrvatski udio je
također rastao, međutim u znatno manjem broju (»Croatia/Slovenia - Exports of goods
and services (% of GDP)« [Trading economics], b. d.).

Slovenija je visoko otvorena za vanjsku trgovinu, koja predstavlja oko 155 % BDP-a
zemlje (»International LPI« [The world Bank], b. d.). Ova visoka razina otvorenosti čini
Sloveniju vrlo ovisnom o ekonomskom zdravlju glavnih trgovinskih partnera, pri čemu je
Hrvatska jedan od njih.

U Tablici 16 predočeni su međunarodni trgovinski indikatori za Sloveniju u vremenskoj
perspektivi.

Tablica 16: Međunarodni trgovinski indikatori za Sloveniju u vremenskoj perspektivi
Pokazatelji vanjske trgovine
2013.
2014.
2015.
2016.
2017.
Uvoz robe (u mil. USD)
33,373
33,945
29,706
30,449 35,967
Izvoz robe (u mil. USD)
34,019
35,969
31,949
32,850 38,393
Uvoz usluga (u mil. USD)
4,651
4,999
4,280
4,677
5,127
Izvoz usluga (u mil. USD)
7,046
7,350
6,600
7,210
8,092
Uvoz roba i usluga (godišnja
promjena u %)
2.1
4.1
4.7
6.6
10.1
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     65

Izvoz roba i usluga (godišnja
promjena u %)
3.1
5.7
5.0
6.4
10.6
Uvoz roba i usluga (u % BDP-a)
69.0
68.4
68.4
68.5
72.6
Izvoz roba i usluga (u % BDP-a)
74.5
75.8
77.0
77.7
82.2
Trgovinska bilanca (u mil. USD)
934
1,567
1,637
1,705
1,764
Trgovinska bilanca (uključujući
usluge) (u mil. USD)
3,230
3,820
3,699
4,113
4,670
Vanjska trgovina (u % BDP-a)
143.5
144.2
145.4
146.2
154.8
Izvor: »Foreign trade figures of Slovenia« [Nordea], b. d.

Iz tablice je vidljivo da se zbog pada globalne potražnje tijekom globalne financijske krize
i ekonomskih poteškoća zemalja EU izvoz iz Slovenije smanjio. Od 2015., međutim, izvoz
se kontinuirano povećava.

U okviru Tablice 17 predstavljeni su glavni uvozni i izvozni proizvodi Slovenije.

Tablica 17: Glavni uvozni i izvozni proizvodi Slovenije.
Izvoženi proizvodi u 2018. godini
Uvoženi proizvodi u 2018. godini
Motorna vozila i ostala
cestovna vozila
10,8 %
Naftna ulja dobivena iz
bitumena
6,9 %
Lijekovi
9,0 %
Motorna vozila i ostala cestovna
vozila
6,5 %
Naftna ulja dobivena iz
bitumena
3,8 %
Lijekovi
4,5 %
Dijelovi i pribor za traktore,
motorna vozila
3,4 %
Dijelovi i pribor za traktore,
motorna vozila
3,4 %
Pribor za električno
osvjetljenje ili signalizaciju
1,7 %
Motorna vozila za prijevoz robe
1,6 %
Izvor: »Foreign trade figures of Slovenia« [Nordea], b. d.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     66

Najvećem udjelu u ukupnom izvozu u 2018. godini doprinijeli su proizvodi iz skupine
motornih vozila (10,8 %). Ostali izvozni proizvodi uključuju lijekove (9 %), dijelove za
traktore i motorna vozila (3,4 %) i naftna ulja (3,8 %). Najveći udio u ukupnom uvozu u
2018. godini imala su naftna ulja (6,9 %), slijede motorna vozila (6,5 %) i lijekovi (4,5 %).

Na Tablici 18 prikazani su indikatori međunarodne trgovine u Hrvatskoj kroz vremenski
presjek.

Tablica 18: Indikatori međunarodne trgovine u Hrvatskoj kroz vremenski presjek
Pokazatelji vanjske trgovine
2013.
2014.
2015.
2016.
2017.
Uvoz robe (u mil. USD)
22,022
22,790
20,460
21,688
24,731
Izvoz robe (u mil. USD)
12,659
13,858
12,903
13,736
16,005
Uvoz usluga (u mil. USD)
4,030
3,995
3,796
3,906
4,552
Izvoz usluga (u mil. USD)
13,038
13,602
12,510
13,490
15,016
Uvoz robe i usluga (godišnja
promjena u %)
3.1
3.1
9.2
6.2
8.1
Izvoz roba i usluga (godišnja
promjena u %)
3.1
6.0
9.4
5.6
6.1
Uvoz robe i usluga (u % BDP-a)
42.3
43.4
45.9
46.2
49.1
Izvoz roba i usluga (u % BDP-a)
42.8
45.3
48.2
49.0
51.3
Trgovinska bilanca (u mil. USD)
-8,718
-8,484
-7,375
-8,113
-9,190
Trgovinska bilanca (uključujući
usluge) (u mil. USD)
229
1,142
1,390
1,593
1,496
Vanjska trgovina (u % BDP-a)
85.1
88.7
94.1
95.2
100.4
Izvor: »Foreign trade figures of Croatia« [Nordea], b. d.

Što se tiče Hrvatske, indikatori međunarodne trgovine govore u prilog nešto drukčijih
rezultata. Hrvatska, koja se pridružila WTO-u 2000. godine, uvelike ovisi o vanjskoj
trgovini (»International LPI« [The world Bank], b. d.). Tome svjedoči i činjenica da se
sveukupni izvoz Hrvatske uglavnom odvija na području EU (68 %). Iz Tablice 18 je vidljivo
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     67

da je Hrvatska također doživjela blagi pad u sveukupnom izvozu, međutim, ta brojka je
u 2015. godini počela kontinuirano rasti.

Što se tiče glavnih proizvoda koji se izvoze, odnosno uvoze, situacija je predočena u
okviru Tablice 19.

Tablica 19: Glavni izvozni i uvozni proizvodi u Hrvatskoj
Izvoženi proizvodi u 2018. godini
Uvoženi proizvodi u 2018. godini
Naftna ulja dobivena iz
bitumena
7,8 %
Naftna ulja dobivena iz
bitumena
5,4 %
Lijekovi
3,9 %
Motorna vozila i ostala
cestovna vozila
5,0 %
Drvo
2,7 %
Naftna ulja dobivena iz
bitumena
3,6 %
Ljudska krv; životinjska krv
2,2 %
Lijekovi
2,9 %
Električni transformatori,
statički pretvarači
1,9 %
Električna energija
2,3 %
Izvor: »Foreign trade figures of Croatia« [Nordea], b. d.

Hrvatska uglavnom izvozi naftna ulja, lijekove, krv ljudi i životinja, električnu energiju;
dok se većinom uvoze naftna ulja i sirova nafta, motorni automobili, električna energija
i lijekovi.

3.2.6 Zaključci u vezi hipoteza

U ovom su radu postavljene dvije hipoteze.
Prva hipoteza glasi: Međunarodna trgovina Republike Hrvatske usporediva je s
međunarodnom trgovinom Republike Slovenije. U prilog točnosti ove hipoteze govori
nekoliko argumenata:
a) RH i RS politički su se osamostalile raspadom bivše Jugoslavije te su prošle sličan put
tranzicije odnosno ekonomsko-političkog osamostaljenja.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     68

b) RH i RS članice su EU te statističke podatke vode prema načelima, metodama i
standardima propisanim od EU. To je garancija potpune usporedivosti podataka o
međunarodnoj ekonomskoj aktivnosti i suradnji.
Prema iznesenom, usporedbe su moguće odnosno prihvaća se iznesena hipoteza kao
istinita.
Treba ovdje spomenuti da je RS u bivšoj SFRJ bila razvijenija republika od RH, da praktički
nije imala ratnih sukoba nakon osamostaljenja kao što ih je imala RH i da je ranije od RH
postala članica EU. Bile su to njezine prednosti u startu koje se i danas u mnogočemu
ogledaju, pa i u međunarodnoj trgovini.

Druga hipoteza glasi: Međunarodna trgovina Republike Slovenije po više je pokazatelja
uspješnija od međunarodne trgovine Republike Hrvatske. U prilog točnosti ove hipoteze
mogu se iznijeti argumenti koji su već navedeni u ovom radu, a to su:
a) Vanjskotrgovinska bilanca između RH i RS je negativna u promatranom razdoblju od
2010. do 2017. godine. To znači da iz RS više uvozimo nego što izvozimo za približno
52 %. Taj vanjskotrgovinski deficit sa RS ima, nažalost, tendenciju rasta prosječno
godišnje za 24 %. RH ima pokrivenost uvoza izvozom sa RS od 66 %.
b) Indeks logističkih performansi za RH je 3,10 (za 2018. g.), dok je taj indeks za RS veći,
iznosi 3,31. Povoljno je to što taj indeks u RH raste brže (1,2 %) nego u RS (0,5 %).
c) Prema globalnom indeksu konkurentnosti RH je na 68. mjestu u svijetu (s indeksom
od 60,1), dok je RS na 35. mjestu u svijetu.
d) U RH je udio vanjskotrgovinske razmjene u bruto društvenom proizvodu upola manji
nego što je u RS.
Prema tome, navedena hipoteza prihvaćena je kao istinita.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     69

4 Diskusija

Na samom početku potrebno je naglasiti da se Slovenija i Hrvatska razlikuju po veličini,
što je od najveće važnosti za obujam izvoza i uvoza. Međutim, treba naglasiti da je
položaj Slovenije i Hrvatske na području srednje Europe, što u mnogim slučajevima
donosi iste poslovne partnere širom svijeta. Zbog njihove zajedničke povijesti, njihova
međunarodna trgovina povezana je s istim zemljama.

Na temelju dostupne literature i podataka koji su pronađeni, može se zaključiti da je
Slovenija fleksibilnija i svjesna važnosti međunarodnog poslovanja i bolja je od Hrvatske
u svim pokrivenim područjima. Međutim, analiza međunarodne trgovine općenito
pokazuje nezadovoljavajuće izvozne rezultate i Hrvatske i Slovenije. Također, na temelju
nekoliko analiziranih pokazatelja tijekom promatranog razdoblja, vidljivo je da su obje
zemlje zabilježile rast izvoza, povećanje pokrivenosti izvoza i smanjenje robnog deficita.
Međutim, njihova je uloga na globalnim tržištima i dalje mala. Unatoč izvjesnom
povećanju izvoza, povećanju broja izvezenih proizvoda i smanjenju udjela glavnih
izvoznih industrija, izvoz Slovenije i Hrvatske još uvijek ukazuje na visoku geografsku
koncentraciju i koncentraciju proizvodnje, što znači veliku izvoznu ovisnost o manjem
broju tržišta i manje proizvoda.

Razlog nezadovoljavajuće izvozne konkurentnosti hrvatskog gospodarstva uglavnom se
može pripisati nedostatku jasne nacionalne izvozne strategije, rascjepkanoj proizvodnji,
nedovoljnim proizvodnim kapacitetima, nedovoljnim stranim ulaganjima i niskom
tehnološkom razvoju. Slično tome, hrvatski izvoz nije pratio dinamiku rasta uvoza, što je
dovelo do povećanja trgovinskog deficita. S druge strane, kao što se vidi iz rezultata
istraživanja, slovensko gospodarstvo i politika kao i nacionalna izvozna strategija su
regulirani, što u konačnici doprinosi boljem funkcioniranju na području međunarodne
trgovine. Trgovinska bilanca pokazuje da Slovenija iz godine u godinu sve više izvozi svoje
proizvode na međunarodno tržište, a trgovinska bilanca se povećavala tijekom
razmatranog razdoblja.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     70

Rezultati istraživanja ukazuju na potrebu daljnjeg povećanja izvoza i poboljšanja njegove
strukture u smislu povećanja raznolikosti izvozne ponude i poboljšanja tehnološkog
sadržaja izvezenih proizvoda, što zauzvrat zahtijeva modernizaciju industrije, kao i
podršku industrijske i druge ekonomske politike. Također bismo trebali naglasiti da
međunarodna trgovina dovodi do gospodarskog rasta ako su mjere politike i ekonomska
infrastruktura dovoljno fleksibilne da se mogu nositi s promjenama socijalnog i
financijskog scenarija koje iz toga proizlaze.

Male zemlje poput Slovenije i Hrvatske moraju pojačati svoj izvoz kako bi osigurale
gospodarski rast. Rezultati pokazuju da Hrvatska i Slovenija imaju potencijale koje treba
postići i da moraju biti ispunjeni određeni zahtjevi poput provođenja strukturnih reformi
i povećanja izvoznog financiranja. Za rast i razvoj hrvatskog i slovenskog gospodarstva iz
perspektive međunarodne ekonomije potrebno je povećati izvoz (posebno proizvoda s
dodanom vrijednošću) i na taj način povećati pokrivenost uvoza izvozom. Samo takva
održiva izvozna orijentacija može dovesti do rasta BDP-a, što rezultira dugoročnim
porastom životnog standarda, ali istovremeno može utjecati i na daljnji razvoj hrvatskog
i slovenskog gospodarstva.

Vezano uz pitanje originalnog doprinosa teme koje smo proveli kroz primarno
istraživanje, zaključak upućuje na pozitivnu interferenciju razvoja međunarodne
trgovine i logistike. Radilo bi se o mehanizmu povratne sprege i međusobne
uvjetovanosti na takvoj ravni uvjetovanosti da zemlje s bolje razvijenom
međunarodnom trgovinom imaju i bolje razvijene logističke performanse kao posljedicu
razvoja same međunarodne trgovine. No, isto tako moglo bi se zaključiti da zemlje
snažno razvijene međunarodne trgovine stvaraju takvu platformu i uvjete koji pogoduju
razvoju logistike. Pozitivna korelacija veze međunarodne trgovine i logistike svoj izrazit
odraz nalazi i u razvoju sve više logističko operabilne funkcije, koja predstavlja
manifestaciju logistike u uvjetima međunarodnog trgovinskog okruženja, te na opisani
način dolazi do interdisciplinacije ova dva pojma. Transponiraju li se ovi zaključci na
istraživanje koje smo proveli, valja istaknuti u prvom redu da za RH postoji nepovoljan
odnos između veličine izvoza i veličine uvoza u/iz RS, ali i da postoji tendencija
pogoršanja tog odnosa zbog povećanja vanjskotrgovinskog deficita. Nadalje, kada su
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     71

poznate datosti međunarodne trgovine, korisno ih je usporediti s indeksima logističkih
performansi Republike Hrvatske i Republike Slovenije. Indikatori međunarodne trgovine
Republike Hrvatske i Republike Slovenije bili su pitanje koje smo u sklopu provedenog
istraživanja sukladno naznačenoj metodologiji ispitali, dajući i tom pitanju svoj originalan
doprinos. Jedan od jednostavnih i često korištenih indikatora međunarodne trgovine u
korelaciji s logistikom je udio vanjskotrgovinske razmjene u bruto društvenom proizvodu
neke zemlje. Navedeni podaci ukazuju na to da je u Hrvatskoj udio vanjskotrgovinske
razmjene upola manji u odnosu na Sloveniju, kako 2017. tako i 2018. godine. Iz tog
podatka može se zaključiti manje značajan položaj vanjskotrgovinske razmjene u
Hrvatskoj u odnosu na Sloveniju. Što se tiče globalnog indeksa konkurentnosti koji
obuhvaća niz čimbenika (kako ekonomskih tako i logističkih), koji igraju značajnu ulogu
u stvaranju povoljnog poslovnog i klimatskog okruženja u zemlji te su važni za
konkurentnost, Hrvatska je i na tom području usporedbe sa Slovenijom imala značajno
nepovoljan položaj. Hrvatska je među 144 zemlje svijeta na 68. mjestu, dok se Slovenija
nalazi na odličnom 38. mjestu.

Iz navedenih rezultata vidi se uvodno spomenuta odrednica i korelacija rezultata
međunarodne trgovine i logistike.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     72

Zaključak

Međunarodna trgovina postaje sve važnija kao polje proučavanja zbog brze integracije
međunarodnih ekonomskih tržišta. Poduzeća, potrošači i vlade sve su svjesniji da na
njihov život utječe ne samo ono što se događa u njihovom gradu, regiji ili zemlji, već i
ono što se događa širom svijeta. Razmjena dobara s robom postala je vrlo važna praksa
jer nijedna zemlja nema na raspolaganju sve materijalne i ljudske resurse da osigura
dobar životni standard. Osim toga, s vremenom je vanjska trgovina postala strategija
razvoja nacionalnog gospodarstva.

Trgovina je danas najvažniji dio cjelokupnog razvoja i nacionalnog rasta svih
gospodarstava, uključujući Sloveniju i Hrvatsku. Međunarodno ili globalno gospodarstvo
duboko
je
prožeto
i
određeno
internacionalizacijom
poslovanja.
Proces
internacionalizacije predstavlja širenje ekonomske aktivnosti izvan domaćeg tržišta, što
se odražava na sveobuhvatnu ekonomsku politiku. Uspjeh jedne zemlje na
međunarodnom tržištu određen je konkurentnom sposobnošću svih njenih poslovnih
subjekata koji se bave vanjskom i međunarodnom trgovinom. Pri tome je presudno da
imaju konkurentsku prednost, što rezultira većom profitabilnošću.

Cjelokupno razdoblje povijesti praćeno je rastom međunarodne trgovine, dok se padovi
događaju uslijed gospodarskih kriza, kao primjerice one iz 2008. godine, no oni su
kratkotrajni te ne mogu interferirati na uzlazni trend međunarodne trgovine. Procesi
globalizacije, integracije, pa i digitalizacije poslovanja sinergijski su transformirali pojam
barijera u trgovini, povećavajući međuovisnost ekonomija različitih zemalja i
liberalizirajući tokove kapitala. Reperkusija takvih pojavnosti je i međunarodna podjela
proizvodnje, pri čemu poduzeća svoje proizvodne pogone lociraju na onim mjestima
koja imaju optimalne uvjete, a ne samo sirovine ili jeftinu radnu snagu.

Globalizacijske tokove prati i cijeli niz međunarodnih organizacije, od kojih su najvažnije
WTO (Svjetska trgovinska organizacija), MMF (Međunarodni monetarni fond) te WB
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     73

(Svjetska banka). Njihovo djelovanje u cjelini je dovelo do porasta interakcija između
država na svim razinama, kao i standardizacije cijelog niza ljudskih aktivnosti.
Transponirano na razinu logističkih performansi, razvidno je da su zemlje s optimalnim
rezultatima poželjnije za poduzeća jer logističke performanse pozitivno koreliraju
rezultate međunarodne razmjene.

Povećavanje konkurentnosti EU, država članica i regija na globalnim se tržištima smatra
ključnim za trgovinsku politiku. Hrvatska je malo gospodarstvo uz ograničenu domaću
potražnju i međunarodna trgovina mogla bi značajno pridonijeti ekonomskom rastu i
zapošljavanju, pri čemu bi joj uzor mogla biti Slovenija s bitno boljim rezultatima, kako
rezultati provedenog istraživanja govore.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     74

Skup literature i izvora
Arvis, J., Mustra, M., Panzer, J., Ojala, L. & Naula, T. (2007). Connecting  to  Compete
2007:  Trade  Logistics  in  the  Global  Economy. Washington, D.C.: The World Bank.
Azmat, G. (2017). The Logistics Performance Effect in International Trade. The Asian
Journal of Shipping and Logistics 33 (4).
Bendeković, J., Vuletić, D. & Gotovac, M.  (2008). Uloga i važnost špeditera u lancu
opskrbe. Ekonomski fakultet Zagreb, Toma-Soft d.o.o.
Bendeković, J. & Aržek, Z. (2008). Transport i osiguranje. Zagreb: Mikrorad.
Bernatonyte, D. & Normantiene, A. (2009). Estimation of trade specialization: the case
of the Baltic States. Inzinerine ekonomika-Engineering Economics.
Biggeri, L. (b. d.). New challenges in the measurement of competitiveness in economic
globalisation.
Nađeno
15.
veljače
2018
na
internetskoj
stranici:
https://ec.europa.eu/eurostat/documents/1001617/4576272/SESSION-I-DOC-
8.pdf
Bjelic, P. (2013). New Approach in International Trade Analysis due to International
Factor Movements. Proceedings of the Faculty of Economics, 7, str. 17-29.
Books for study (b. d.). Nađeno 20. siječnja 2019 na internetskoj stranici:
https://booksforstudy.com/1228112853352/ekonomika/osnovni_pokazniki_miz
hnarodnoyi_torgivli.htm
Butigan, R. (2008). Analiza modela pet konkurentskih snaga M. Portera na primjeru
industrije maloprodaje derivata nafte u Hrvatskoj. Ekonomski pregled, 59 (3-4).
Chacholiades, M. (2017). The pure theory of International trade. Routledge.
Cho, D. S. & Moon, H. C. (2000). From Adam Smith to Michael Porter: Evolution of
Competitiveness Theory. Singapore: World Scientifi c Publishing Co. Pte. Ltd.
Civelek, M. E., Uca, N. & Cemberci, M. (2015). The Mediator Effect of Logistics
Performance Index on the Relation between Global Competitiveness Index and
Gross Domestic Product. European Scientific Journal, 11 (13), str. 368-375.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     75

Coşar, K. A. & Fajgelbaum, P. D. (2016). Internal Geography, International Trade, and
Regional Specialization. American economic journal: microeconomics, 8 (1), str. 24-
56.
Croatia/Slovenia - Exports of goods and services (% of GDP) [Trading economics].
Nađeno
12.
travnja
2019
na
internetskoj
stranici:
https://tradingeconomics.com/croatia/exports-of-goods-and-services-percent-
of-gdp-wb-data.html
Čavlek, A. (2017). Organizacija distribucije roba na inozemna tržišta. Varaždin:
Sveučilište
Sjever.
Nađeno
5.
srpnja
2018
na
internetskoj
stranici:
https://repozitorij.unin.hr/islandora/object/unin%3A1561/datastream/PDF/view
Čavrak, V. (2003). Makroekonomski management i strategija prometa Hrvatske. Zagreb:
Politička kultura.
D’Aleo, V. (2015). The mediator role of logistics performance index: a comparative study.
Journal of International Trade, Logistics and Law, 1 (1), str. 1-7.
Damen, M. (2019). Europska unija i njezini trgovinski partneri. Nađeno 8. rujna 2019 na
internetskoj stranici: http://www.europarl.europa.eu/ftu/pdf/hr/FTU_5.2.1.pdf
Daneshjo, N. (2014). International trade. Bratislava: Podnikovohospodárska fakulta
Ekonomickej univerzity v Bratislave so sídlom v Košiciach/Katedra obchodného
podnikania.
Defining International Competitiveness [IMD]. Nađeno 10. svibnja 2018 na internetskoj
stranici:
https://www.imd.org/wcc/world-competitiveness
reflections/international-competitiveness/
Deljanin, A. (2009). Logistika u transportu i komunikacijama. Sarajevo: Univerzitet u
Sarajevu, Fakultet za saobraćaj i komunikacije.
Devlin, J. & Yee, P. (2005). Trade logistics in developing countries: the case of the Middle
East and North Africa. The World Economy, 28, str. 435-456.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     76

Digital transformation in transportation and logistics [i-SCOOP]. Nađeno 30. siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
https://www.i-scoop.eu/digital-
transformation/transportation-logistics-supply-chain-management/
Djogo, M. & Stanišić, N. (2016). Is the Global Competitiveness Report the right measure.
Zbornik radova Ekonomskog fakulteta u Rijeci, 34 (1),  91-117.
Eurochild’s summary of the White Paper on the Future of Europe [Eurochild] (2017, 10.
ožujak).
Nađeno
10.
veljače
2019
na
internetskoj
stranici:
https://www.eurochild.org/no_cache/news/news-details/article/eurochilds-
summary-of-the-white-paper-on-the-future-of-europe/
European Union (2012). The European Union explained — How the European Union
works.
Nađeno
20.
siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
https://eeas.europa.eu/archives/delegations/singapore/documents/more_info/
eu_publications/how_the_european_union_works_en.pdf#page=5
Foreign trade figures of Croatian [Nordea]. Nađeno 20. siječnja 2019 na internetskoj
stranici: https://www.nordeatrade.com/en/explore-new-market/croatia/trade-
profile
Foreign trade figures of Slovenia [Nordea]. Nađeno 20. siječnja 2019 na internetskoj
stranici: https://www.nordeatrade.com/en/explore-new-market/slovenia/trade-
profile
Gani, A. (2017). The Logistics Performance Effect in International Trade. The Asian
Journal of Shipping and Logistics, 33 (4), str. 279-288. Nađeno 20. siječnja 2019 na
internetskoj
stranici:
https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S2092521217300688
Garelli, S. (2002). Competitiveness of Nations: The Fundamentals. Nađeno 18. rujna 2018
na
internetskoj
stranici:
http://www.compilerpress.ca/Competitiveness/Anno/Anno%20Garelli%20CN%2
0Fundamentals.htm#St%C3%A9phane
General Agreement on Tariffs and Trade (GATT) [Investopedia]. Nađeno 20. siječnja 2019
na internetskoj stranici: https://www.investopedia.com/terms/g/gatt.asp
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     77

Gezikol, B., Selçuk Dizkirici, A. & Gökgöz, A. (2016). Analiza međunarodne trgovine
između Turske i Hrvatske. Poslovna izvrsnost, 10 (2).
Global Competitiveness Index 4.0 2018 edition-Croatia [World Economic Forum].
Nađeno
21.
siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
http://reports.weforum.org/global-competitiveness-report-2018/country-
economy-profiles/#economy=HRV
Global Competitiveness Index 4.0 2018 edition-Slovenia [World Economic Forum].
Nađeno
21.
siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
http://reports.weforum.org/global-competitiveness-report-2018/country-
economy-profiles/#economy=SVN
Gourdin, K. N. (2006). Global Logistics Management A Competitive Advantage for the
21st Century. Blackwell Publishing, Hoboken New Jersey.
Hausman, W. H., Lee, H. L. & Subramaniam, S. (2012). The impact of logistics
performance on trade. Production  and  Operations  Management, 22, str. 236-
252.
Hoekman, B. & Nicita, A. (2010). Assessing the Doha round: market access, transactions
costs and aid for trade facilitation. Journal of International Trade and Economic, 1,
str. 65-79.
IMD godišnjak svjetske konkurentnosti 2018: Konkurentnost i sposobnost za privlačenje
investicija dramatično niski [Nacionalno Vijeće za Konkurentnost] (2018, 23.
svibanj).
Nađeno
19.
lipnja
2019
na
internetskoj
stranici:
http://konkurentnost.hr/imd-godisnjak-svjetske-konkurentnosti-2018-
konkurentnost-i-sposobnost-za-privlacenje-investicija-dramaticno-niski/
IMD godišnjak svjetske konkurentnosti 2019: Stvarni napredak zahtijeva brze i temeljitije
reforme [Nacionalno Vijeće za Konkurentnost] (2019, 28. svibanj). Nađeno 17.
lipnja 2019 na internetskoj stranici: http://konkurentnost.hr/imd-godisnjak-
svjetske-konkurentnosti-2019-stvarni-napredak-zahtijeva-brze-i-temeljitije-
reforme/
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     78

International logistics (b. d.). Nađeno 23. siječnja 2019 na internetskoj stranici:
http://www.pondiuni.edu.in/storage/dde/downloads/ibiv_ilm.pdf
International LPI [The world Bank]. Nađeno 8. ožujka 2019 na internetskoj stranici:
https://lpi.worldbank.org/international/global
International trade [Eurostat]. Nađeno 20. siječnja 2019 na internetskoj stranici:
https://ec.europa.eu/eurostat/web/euro-indicators/international-trade
International trade in goods for the EU - an overview [Eurostat]. Nađeno 20. siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-
explained/index.php?title=Special:WhatLinksHere/International_trade_in_goods
_for_the_EU_-_an_overview
International trade in services [Eurostat]. Nađeno 20. siječnja 2019 na internetskoj
stranici:
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-
explained/index.php/International_trade_in_services#Main_services
Jakšić, K. (2017). Analiza elemenata za ocjenu indeksa logističkih performansi. Zagreb:
Fakultet prometnih znanosti. Nađeno 20. siječnja 2019 na internetskoj stranici:
https://zir.nsk.hr/islandora/object/fpz%3A1106/datastream/PDF/view
Kandžija, V. & Cvečić, I. (2010). Ekonomika i politika Europske unije. Rijeka: Ekonomski
fakultet Sveučilišta.
Kent, J. L. & Flint, D. J. (1997). Perspectives on the evolution of logistics thought. Journal
of Business Logistics, 18, str. 15-29.
Korinek, J. & Sourdin, P. (2011). To what extent are high-quality logistics services trade
facilitating? OECD Trade Policy Working Papers, 108.
Krugman, P. R. (1994). Increasing returns, monopolistic competition and international
trade. Journal of International Economics, 9 (4), str. 469-479.
Lakshmanan,  T.  R.,  Subramanian,  U.,  Anderson,  W.  &  Leautier, F. (2001). Integration
of Transport and Trade Facilitation. Directions in Development. Washington, DC:
World Bank.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     79

Logistics Performance Index by WB [UAE Data Numbers Portal]. Nađeno 20. siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
http://uaenumbers.fcsa.gov.ae/FCSAWBLOGPI2018Mar/logistics-performance-
index-by-wb?tsId=1032850
Luck, P. (2011). INSTRUCTOR’S MANUAL for use with international trade by Robert C.
Feenstra Alan M. Taylor. WORTH PUBLISHERS.
Market analysis tools [International Trade Centre]. Nađeno 25. ožujka 2017 na
internetskoj stranici: https://marketanalysis.intracen.org/en
Neslihan, A. & Hüseyin, T. (2012). Defining and Measuring Competitiveness: A
Comparative Analysis of Turkey with 11 Potential Rivals. International Journal of
Basic and Applied Sciences IJBAS-IJENS, 12 (2), str. 31–43.
Nikoličić, S., Pavković, A., Mirčetić, D. & Dumnić, S. (2016). Logistička sposobnost
Republike Srbije. Suvremeni promet, 36 (1-2), str. 73-77.
Objavljen Godišnjak svjetske konkurentnosti 2019. [UHPA] (2019, 29. svibanj). Nađeno
17. lipnja 2019 na internetskoj stranici: http://www.uhpa.hr/clanak/objavljen-
godisnjak-svjetske-konkurentnosti-2019-34655
OECD (2019). Reports on G20 Trade and Investment Measures. Nađeno 20. siječnja 2019
na internetskoj stranici: http://unctad.org/en/pages/publications/G-20-Trade-
and-Investment-Measures-(Series).aspx
Padjen, J. (2003). Prometna politika Hrvatske. Zagreb: Masmedia.
Pavlović, G. (2015, 2. listopad). Logistika – Otvorenost i konsolidacija tržišta. Jatrgovac.
Nađeno
20.
siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
https://www.jatrgovac.com/2015/11/logistika-otvorenost-i-konsolidacija-trzista/
Pavlić Skender, H., Host, A. & Nuhanović, M. (2016). The role of logistics service
providers in international trade. 16th international scientific conference Business
Logistics in Modern Management.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     80

Pekarskiene, I. & Susniene, R. (2014). The assessment of the manifestation of economic
globalization: the international trade factor. Economics and Management, Social
and Behavioral Sciences,  156.
Perraton, J. (2003). The scope and implications of globalisation. Nađeno 5. veljače 2019
na
internetskoj
stranici:
https://www.researchgate.net/publication/285222873_The_scope_and_implicat
ions_of_globalisation
Poletan Jugović, T. & Jurčić, J. (2005). Logistički špediterski operator kao perspektiva
klasičnog špeditera. Pomorski zbornik, 43 (1).
Pupavac, D. & Golubović, F. (2015). Croatian Competitiveness within European Logistics
Space. Proceedings of the 15th International Scientific Conference, Business
Logistics in Modern Management, str. 241-251.
Pupavac, D. & Zelenika, R. (2007). Matematičko modeliranje razvojnog potencijala
logističkih operatera. Pomorstvo 1 (24).
Robna razmjena Republike Hrvatske s inozemstvom u 2017. Konačni podaci [Državni
zavod za statistiku Republike Hrvatske]. Nađeno 20. siječnja 2019 na internetskoj
stranici:  https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2018/04-02-02_01_2018.htm
Rutner, M. S., Aviles, M.  & Cox, S. (2012). Logistics evolution: a comparison of military
and commercial logistics thought. The International Journal of Logistics
Management, 23 (1), str. 96-118.
Rybakovas, E. (2009). Competitiveness of Lithuanian manufacturing industry. Economics
& management, 14.
Salvatore, D. (2009). International Economics (Eleventh Edition). Nađeno 8. svibnja 2018
na
internetskoj
stranici:
https://economics-
pr.weebly.com/uploads/4/8/6/0/48608947/international_economics_11th_editi
on_by_dominick_salvatore.pdf
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     81

Saslavsky, D. & Shepherd, B. (2014). Facilitating international production networks: the
role of trade logistics. The Journal of International Trade & Economic Development,
23 (7).
Schramm, H.-J. (2012). Freight Forwarder's Intermediary Role in Multimodal Transport
Chains. Vienna: A Social Network Approach Physica Verlag, Springer Company.
Shepherd, B. (2011). Logistics costs and competitiveness: measurement and trade policy
applications.
Nađeno
11.
svibnja
2018
na
internetskoj
stranici:
http://documents.worldbank.org/curated/en/455781468153272478/pdf/81575
0WP0Trans00Box379836B00PUBLIC0.pdf
Silasi, G., Duda-Dăianu, C., Boldea, M. & Puşcaş, G. (2011). Stages of the Economic
Integration and the Level of International Competitiveness. Optimization
Methods. The EU Case. The 6th edition of the International Conference, European
Integration Realities and Perspectives Proceedings, 6, str. 460.
Srbija pretekla Hrvatsku na listi globalne konkurentnosti [Dnevnik.hr]. Nađeno 20.
siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
https://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/hrvatska-68-na-globalnoj-ljestvici-
konkurentnosti-predzadnji-smo-po-efikasnost-pravnog-sustava---534675.html
Statistički ljetopis Hrvatske za 2012. g. str. 377, za 2014. g. str. 400, za 2016. g. str. 407
i za 2018. g. str. 392. [Državni zavod za statistiku]. Nađeno 20. ožujka 2019 na
internetskoj stranici: https://www.dzs.hr/Hrv/Publication/stat_year.htm
Struna Hrvatsko strukovno nazivlje (b. d.). Nađeno 20. siječnja 2019 na internetskoj
stranici: http://struna.ihjj.hr/
Sutcliffe, B. & Glyn, A. (2003). Measures of globalisation and their misinterpretation.
London: The Handbook of Globalization.
Šamanović, J. (2009). Prodaja, distribucija, logistika: teorija i praksa. Split: Ekonomski
fakultet.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     82

 Škuflić, L., Kovačević, B. & Sentigar, K. (2011). Uloga fiskalne politike u jačanju
konkurentnosti  hrvatskog gospodarstva. Časopis za ekonomiju i politiku tranzicije,
28.
Terzea, R. E. (2016). The concept of international trade and main classic theories. SEA -
Practical Application of Science, 2 (11). Nađeno 18. listopada 2017 na internetskoj
stranici: http://seaopenresearch.eu/Journals/articles/SPAS_11_10.pdf
The Global Comppetitivens Report 2012-2013 [World Economic Forum]. Nađeno 20.
siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
http://www.economy.ge/uploads/ek_ciprebshi/reitingebi/reitingebi_eng/gci.pdf
The Investor's Guide to Global Trade [Investopedia]. Nađeno 20. siječnja 2019 na
internetskoj
stranici:
https://www.investopedia.com/insights/what-is-
international-trade/#how-international-trade-works
Titievskaia, J. & Harte, R. (2019). Međunarodna trgovina i globalizacija. Nađeno 20.
siječnja
2019
na
internetskoj
stranici:
https://what-europe-does-for-
me.eu/data/pdf/focus/focus21_hr.pdf
Tomaš, V. (2011). National Competitiveness and Expenditure on Education, Research
and Development. Journal of Competitiveness, 2, str. 3–10.
Toming, K. (2011). The impact of integration with the European Union on the
international competitiveness of the food processing industry in Estonia. Estonia:
The Faculty of Economics and Business Administration, University of Tartu.
Trade Map [International Trade Centre]. Nađeno 25. ožujka 2017 na internetskoj
stranici:
http://www.trademap.org/Country_SelProductCountry.aspx?nvpm=1|705||||
OTAL|||2|1|1|1|1||2|1|
Trgovina [Europska unija]. Nađeno 20. siječnja 2019 na internetskoj stranici:
https://europa.eu/european-union/topics/trade_hr
Turner, W. & Savitskie, K. (2008). Freight Forwarding: Benefits and Implications for
Managers. The Icfai Journal of Supply Chain Management, 2, str. 58-112.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistrski študijski program

Samanta Furjan: Usporedba međunarodne trgovine Republike Slovenije i Republike Hrvatske
     83

Umit, C. Civelek, M. E. & Cemberci, M. (2015). The Mediator Effect of Foreign Direct
Investments on the Relation between Logistics Performance and Economic
Growth. Journal of Global Strategic Management, 9 (1), str. 17-21.
United Nations Conference on Trade and Development (UNCTAD)(2016). Key Indicators
and Trends in International Trade. Nađeno 28. ožujka 2017 na internetskoj stranici:
https://europa.eu/european-union/topics/trade_hr
Zekić, Z., Samaržija, L. & Pupavac, J. (2017). Analiza konkurentnosti Republike Hrvatske
u europskom i globalnom logističkom prostoru. Privredna kretanja i ekonomska
politika, 26 (1).
Zelenika, R. & Pupavac, D. (2001). Suvremeno promišljanje osnovnih fenomena
logističkoga sustava. Ekonomski pregled, 52 (3-4).
Zelenika, R. & Pupavac, D. (2008). Menadžment logističkog sustava. Rijeka: Ekonomski
fakultet.
Zelenika, R., Pupavac, D. & Rudić, D. (2000). Špediter u funkciji logističkog operatora.
Pomorski zbornik, 38 (1).