Velike zvijeri - ekologija i suživot s njima

Pšeničnik, Ana;Štajdohar, Petra;Tomažič, Iztok

ekologija živali;pouk;osnovne šole;elektronske knjige;info:eu-repo/classification/udc/37.091.3:599.74(035)(0.034.2)

VELIKE ZVIJERI -
EKOLOGIJA I
SUŽIVOT S NJIMA
PRIRUČNIK ZA UČITELJE OSNOVNIH ŠKOLA
Ana Pšeničnik, Petra Štajdohar, Iztok Tomažič
Sveučilište u Ljubljani, Biotehnološki fakultet, Odjel za biologiju
Ljubljana 2021
KOLOFON
KOLOFON
1. ELEKTRONSKO IZDANJE
NASLOV IZVORNIKA: Velike zveri - ekologija ter sobivanje z njimi; priročnik za učitelje osnovne šole
AUTORI: Ana Pšeničnik, Petra Štajdohar, Iztok Tomažič
UREDNICI: Manca Velkavrh, Slaven Reljić
STRUČNI PREGLED: Hubert Potočnik, Slaven Reljić
AUTORI FOTOGRAFIJA: Babić Natarsha, Bartol Matej, Berce Tomaž, Černe Rok, Feletar P. & Hozjan D.,
Hočevar Lan, Huber Djuro, Hulik Thomas, Javornik Jernej, Jim Peaco, Klein & Hubert, Kljun Franc, Krofel Miha, LIFE
DINALPBEAR, LIFE Lynx, Masterl Marko, Matešić Marko, MGPU, MZOE, MZOPU, Pičulin Igor, HR Census 2011,
Potočnik Hubert, Reljić Slaven, Skvarča Alojzij, Štajdohar Petra, Tarman Janez, Tomažič Iztok, Topličanec Ira, Velkavrh
Manca, Wikipedia, Zubrik Milan
FOTOGRAFIJA NA NASLOVNICI: Špela Habič
OBLIKOVANJE: Agena d.o.o.
PRIJEVOD: MO-JO PROJEKT j. d.o.o.
IZDAVAČ: Sveučilište u Ljubljani, Biotehnološki fakultet, Odjel za biologiju
LJUBLJANA, 2021
KATALOŽNI ZAPIS O PUBLIKACIJI (CIP) PRIPRAVILI V NARODNI IN UNIVERZITETNI KNJIŽNICI V
LJUBLJANI
COBISS.SI-ID 67451395
ISBN 978-961-6822-75-6 (PDF)
Publikacija je besplatna. Priručnik je nastao u okviru projekta Carnivora Dinarica, s pomoću financijskog instrumenta
INTERREG SLO-HR 410.
VELIKE ZVIJERI - EKOLOGIJA I SUŽIVOT S NJIMA;
PRIRUČNIK ZA UČITELJE OSNOVNIH ŠKOLA
Ana Pšeničnik, Petra Štajdohar, Iztok Tomažič
Sveučilište u Ljubljani, Biotehnološki fakultet, Odjel za biologiju
Ljubljana 2021
VELIKE ZVIJERI -
EKOLOGIJA I
SUŽIVOT S NJIMA
PRIRUČNIK ZA UČITELJE OSNOVNIH ŠKOLA
PRIPREMA PRIRUČNIKA NE BI BILA MOGUĆA BEZ ODLIČNIH KOMENTARA, PRIJEDLOGA I
POMOĆI ZAPOSLENIH NA ODJELU ZA BIOLOGIJU NA BIOTEHNOLOŠKOM FAKULTETU NA
KATEDRI ZA EKOLOGIJU I ZAŠTITU OKOLIŠA. PUNO HVALA DR. HUBERTU POTOČNIKU NA
PREGLEDU SADRŽAJA I KOMENTARIMA NA SADRŽAJ PRIRUČNIKA.
ZA SLIKOVNI MATERIJAL ZAHVALJUJEMO AUTORIMA SVIH ODABRANIH FOTOGRAFIJA I
ILUSTRACIJA. HVALA TAKOĐER CIJELIM PROJEKTNIM TIMOVIMA LIFE DINALP BEAR, LIFE LYNX
I CARNIVORA DINARICA KOJI SU NAM PRUŽILI INFORMACIJE I FOTOGRAFIJE DOBIVENE U
PROJEKTU.
HVALA FRANCU KLJUNU, KOJI JE POSUDIO LUBANJU MEDVJEDA IZ VLASTITE ZBIRKE, MAG.
IRENI FURLAN, VODITELJICI NASTAVE U ZOOLOŠKOM VRTU U LJUBLJANI, KOJA JE POSUDILA
LUBANJU RISA I ODJELU ZA BIOLOGIJU KOJI SU NAM DALI NA RASPOLAGANJE LUBANJE
PREOSTALIH ŽIVOTINJA KOJE SMO KORISTILI ZA SLIKOVNI MATERIJAL U PRIRUČNIKU.
VELIKO HVALA SVIM UČITELJIMA OSNOVNIH I SREDNJIH ŠKOLA KOJI SU PRISUSTVOVALI
ORGANIZIRANOM SASTANKU PROJEKTA CARNIVORA DINARICA I TEMELJEM SVOGA ISKUSTVA
DOPRINIJELI SVOJIM PRIJEDLOZIMA.
SADRŽAJ
SADRŽAJ
1. TRIJADA
2. TRIJADA
3. TRIJADA
U PRIRODI SVATKO IMA VAŽNU ULOGU
TOČKA, TOČKA, TOČKICA
ŽIVOTNI CIKLUS
KRETANJE POPU ZVIJERI
MEDVJEDIČIN DNEVNIK
KAKO DA PRIJEĐEM CESTU?
ŠTO BI U MOME ŽIVOTU BILO DRUGAČIJE KAD...
ČIJI JE TO TRAG?
TKO KOGA JEDE?
KAKAV JE MOJ UZORAK?
1
3
6
11
14
15
18
19
25
29
ŠTO JEDEM?
GDJE SE NALAZE ZVIJERI?
VELIKE ZVIJERI I LJUDI – KAKO OSTVARITI SUŽIVOT
KOLIKO RISOVA IMAMO?
ŠTO RADIM I GDJE SE NALAZIM?
31
40
46
51
54
ZAHVALA
ZAHVALA
PRISTUP INTERAKTIVNOM SADRŽAJU
NA INTERNET STRANICAMA
Prikaz promjena u okolišu prije i
poslije naseljavanja vukova.
1
2
1. TRIADA
1. TRIADA
/3
1. TRIADA
U PRIRODI SVATKO IMA VAŽNU ULOGU
RAZRED: 1. – 3. (PRIRODA I DRUŠTVO)    ·    TRAJANJE: 2 ŠKOLSKA SATA
CILJEVI
Učenici:
Znaju da su promjene u okolišu za životinje i biljke ponekad korisne, ponekad neprimjerene i jako štetne, te da za neke od njih
mogu biti korisne, a za druge štetne.
Obrazovni ishodi:
•	Učenik može nabrojiti i objasniti prednosti ili važnost prisutnosti velikih zvijeri u ekosustavu
•	Učenik može nacrtati ekosustav s velikim zvijerima i bez njih
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
LIKOVNA KULTURA
CILJEVI
Učenici:
•	Razvijaju slikarske sposobnosti i njeguju individualni slikarski izraz
•	Crtaju oblike prema opažanju, sjećanju i mašti
•	Razvijaju osjećaj za smisleno uključivanje likovnog motiva u izabranom formatu
Pribor:
Papir za crtanje, olovka, drvene bojice ili pastele
TEORIJSKA PODLOGA:
Nacionalni park Yellowstone u Sjedinjenim Američkim Državama osnovan je 1872. Usprkos osnivanju Parka, početkom 20.
stoljeća na tome su području istrijebili vukove te su se tamo povremeno pojavljivali samo pojedini primjerci vukova. Odsutnost
populacije vukova uzrokovala je velike promjene što se tiče raznovrsnosti organizama u tome okolišu. Kako jeleni nisu imali
predatore (grabežljivce), nije bilo razloga za često kretanje po staništu te su se više zadržavali na određenim područjima. Tako je
zbog prekomjerne ispaše i hranjenja šumskim mladicama na velikim površinama naglo opala inače velika raznolikost vegetacije.
U Nacionalni park Yellowstone 1955. godine naselili su 14 vukova, a sljedeće godine još 17. Ubrzo po njihovu ponovnom
naseljavanju promijenilo se ponašanje jelena i drugih biljojeda. Nisu se više zadržavali na otvorenom terenu, gdje bi lako postali
plijen vukova, nego su se počeli zadržavati/skrivati i na područjima koja prije nisu često koristili. Vegetacija se počela obnavljati i
ponovno se povećala biljna raznolikost. Mladice drveća rasle su pet puta brže nego do tada. U park su se vratile i različite vrste
ptica, a taj je prostor postao primjereniji i za druge sisavce: medvjede, zečeve, jazavce, lisice i dabrove. Dabrovi su pregradili rijeke
i time omogućili još veću raznolikost okoliša te posljedično i raznolikost različitih biljnih i životinjskih vrsta. Možemo reći kako se
ponovnim naseljavanjem vukova u Yellowstone ekosustav u parku obnovio.
ZA UČITELJA
UPUTE ZA IZVEDBU:
1.
Učenicima pročitajte ili ispričajte istinitu priču o ponovnom
naseljavanju vukova u park Yellowstone. Razgovarajte o
tome zašto su velike zvijeri nužne u ekosustavu, kakva je
njihova uloga i kakve su posljedice ako ih odstranimo iz
okoliša.
Kao izvor možete koristiti i internetsku stranicu:
https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/
S0006320711004046
MINI RJEČNIK:
Plijen – životinja koja je uhvaćena za hranu
Grabežljivac – životinja koja lovi drugu životinju za hranu
Ekosustav – sustav odnosa u prirodi (između žive i nežive
prirode)
Raznolikost vrsta – raznolikost različitih vrsta na jednom
području
Izumiranje – prestanak postojanja
Ponovno naseljavanje – naseljavanje životinja na
područje na kojem su nekad živjele, ali su bile istrijebljene
2.
U drugom dijelu neka učenici nacrtaju obris glave (preko
cijele stranice) jedne od velikih zvijeri te je preklope. U
jednoj polovici glave neka nacrtaju ekosustav u kojemu
su prisutne velike zvijeri, a u drugoj ekosustav u kojemu
nema velikih zvijeri (previše jelena, malo različitih biljaka,
manje drugih životinja itd.). Razgovarajte tako da učenici
dobiju sliku o tome što će nacrtati.
Svoje radove učenici neka predstave i školskim kolegama.
Vukovi love jelena.
Avtor: Jim Peaco
Autor: Jim Peaco
3
4
1. TRIADA
1. TRIADA
TOČKA, TOČKA, TOČKICA
RAZRED: 1. – 3. (LIKOVNA KULTURA)    ·    TRAJANJE: 1 ŠKOLSKI SAT
CILJEVI
Učenici:
•	Promatraju i uspoređuju primjere linija u prirodi, okolišu i u likovnim djelima
•	Razvijaju osjećaj za upotrebu različitih vrsta linija
•	Razvijaju osjećaj za uključivanje slikarskog motiva u odabranom formatu
Obrazovni ishodi:
•	Učenici oboje risa te mu nacrtaju uzorak po svome izboru
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
PRIRODA I DRUŠTVO
CILJEVI:
Učenici:
•	Mogu prepoznati, imenovati i usporediti različita živa bića i okoliše
•	Znaju potražiti razlike i sličnosti između biljaka i životinja
Pribor:
Bojanka s obrisom risa, bojice, fotografije različitih uzoraka risova krzna, video risa
TEORIJSKA PODLOGA:
Boja risova krzna je sivkasta s primjesom žute, smeđe ili narančaste, nijansa varira od jedinke do jedinke. Za risove je važno da svaka
jedinka ima vlastiti uzorak krzna. Postoje tri različite vrste uzorka krzna: uzorak sa sitnim točkama, sastavljenim u kružne rozete,
točkasti s pojedinim većim crnim točkama i mrljama i uzorak bez izraženih točkica i mrlja. Ta raznolikost omogućuje istraživačima
međusobno razlikovanje pojedinih risova prepoznajući uzorak krzna, jer je njihov uzorak individualan – kao što je kod ljudi otisak
prsta.
ZA UČITELJA
Autor: Marko Matešić
Autor: Lan Hočevar
Izvor: LIFE Lynx
UPUTE ZA IZVEDBU
Pustite učenicima snimku risa i pokažite više fotografija. Podijelite im likovni pribor i dajte upute da svaki učenik oboji risa onako
kako ga sam zamišlja. Važno je da svaki učenik izabere različiti uzorak – hoće li crtati sitne točke ili crte/mrlje, jer je to cilj zadatka.
Na kraju sata usporedite sve radove. Učenici će lako uočiti da nijedan ris nije potpuno jednak. Objasnite da je tako i u prirodi –
svaki ris ima svoj (individualni) uzorak krzna. Opišite također u kakvom okolišu ris živi te da mu uzorak krzna pomaže pri uklapanju
s okolišem.
MINI RJEČNIK:
Jedinka – svako pojedinačno biće
Uzorci – nešto što se pravilno ponavlja na podlozi
Životni prostor – prostor u kojem se životinje kreću, hrane, razmnožavaju itd.
5
6
1. TRIADA
1. TRIADA
ZA UČENIKE
ŽIVOTNI CIKLUS
RAZRED: 1. – 3. (PRIRODA I DRUŠTVO)    ·    TRAJANJE: 3 ŠKOLSKA SATA
CILJEVI
Učenici:
•	Nauče da se ljudi i životinje rode ili okote, rastu, imaju potomke, stare i umiru
•	Nauče da životinje imaju potomstvo, koje nastaje parenjem mužjaka i ženke, te da su im potomci slični
•	Nauče da sva živa bića umiru te se nakon smrti razgrade
•	Istražuju, definiraju i objašnjavaju događaje i promjene u različitim godišnjim dobima
Obrazovni ishodi:
•	Učenik zna opisati životni ciklus medvjeda, risa i vuka.
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
HRVATSKI JEZIK
CILJEVI I SADRŽAJ
Učitelj izabere ciljeve iz cjelina Razvijanje razgovornih vještina, Razvijanje vještina slušanja, Razvijanje govornih
vještina, Razvijanje vještina čitanja i pisanja i Razvijanje jezičnih i stilskih vještina
Sadržaj:
opisi povezani s temama upoznavanja okoliša (primjerice, opis osobe, njenog radnog dana ili tjedna, životinja,
predmeta, prostora, zgrada, cesta)
Pribor:
Fotografije i letci s opisima dijelova životnoga ciklusa
TEORIJSKA PODLOGA:
Vukovi se pare od siječnja do ožujka, jednom godišnje. U čoporu se pare samo alfa mužjak i ženka. Vučica je bređa 62 – 64 dana, a
mladunce okoti u brlogu. U leglu je obično 4 – 8 mladunaca, koji su slijepi. Za njih se brinu i mužjak i ženka, a pomažu im i njihovi
stariji braća i sestre. Vukovi spolno dozriju s dvije godine. Njihov životni vijek je oko 10 godina, a u zatočeništvu često i više.
Medvjedica doseže spolnu zrelost s 3 – 5 godina. U razdoblju parenja od svibnja do srpnja veliki stariji mužjaci pare se s više ženki, a
ženke se mogu pariti s više mužjaka. Ženka je bređa 7 - 9 mjeseci. Medvjedica okoti mladunce tijekom zimskog mirovanja - obično
1 - 3 mladunca, rijetko više. Mladunci su pri rođenju jako mali i teže tek oko 300 do 400 grama. Medvjedica se o njima brine do
oko 1,5 godine. Medvjedi mogu živjeti u prirodi do oko 20 godina, a u zatočeništvu i puno duže (40 - 50).
Risovi se pare između veljače i ožujka. Ženka nakon dva mjeseca u skloništu među kamenjem ili korijenjem okoti 2 - 3 mladunca.
Kad je u opasnosti, prenese ih drugdje, kao i domaća mačka. Mladunci su s 10 mjeseci sposobni za samostalan život. Spolno dozriju
s dvije godine. Risov životni vijek je oko 10 – 12 godina, u zatočeništvu i do 20.
ZA UČITELJA
Autor: Hubert Potočnik
Autor: Ira Topličanec
7
8
1. TRIADA
1. TRIADA
U razdoblju parenja ženka se obično tjera 2 - 3x. U pravilu izabere najvećega i najjačega mužjaka, ali se može pariti i s različitim
mužjacima. Isto tako, mužjak se može pariti s više ženki. Tako mladunci u leglu mogu imati različite očeve.
Ženka je plodna kratko vrijeme. Pari se s mužjakom koji je u tom trenutku blizu. Pojedini mužjak može se iste godine pariti s
više ženki.
1
2
VUK
MEDVJED
RIS
PARENJE
Alfa par
Mužjak i ženka mogu imati više
partnera 1
Ženka mogu imati više
partnera 2
VRIJEME
PARENJA
Siječanj - ožujak
Travanj - lipanj
Veljača - ožujak
TRUDNOĆA I
KOĆENJE
62 - 64 dana,
koćenje u brlogu
7 - 9 mjeseci je ženka bređa,
koćenje u brlogu (siječanj, za
vrijeme hibernacije)
2 mjeseca,
koćenje u skloništu među
kamenjem i korijenjem
BR.
MLADUNACA
4 - 8
(slijepi)
1 - 4
(mali, do 0,4 kg)
1 - 3
mladunca
BRIGA ZA
MLADUNCE
Mužjak, ženka i ostali članovi
čopora (1 godina)
Ženka
(oko 1,5 godina)
Ženka (zbog opasnosti prenese
ih drugdje – sličnost s domaćom
mačkom) (1 godina)
SPOLNA
ZRELOST
2 godine
3 – 5 godina (samostalnost nakon
1,5 godine)
2 godine (samostalnost nakon 10
– 12 mjeseci)
UPUTE ZA IZVEDBU:
Učenicima predstavite životne cikluse triju vrsta velikih zvijeri: vuka, medvjeda i risa. Zatim pripremite kartice s fotografijama i
opisima svake vrste životinja. Svaki učenik dobije svoju karticu i pokuša odgonetnuti u koju se skupinu mora rasporediti (skupina
VUKOVI, MEDVJEDI, RISOVI). Članovi pojedine skupine drugim članovima iste skupine predstavljaju sadržaj sličice i pokušaju
se posložiti po redu kako slijede razdoblja u životnom ciklusu životinje. Svaka skupina treba pripremiti kratku prezentaciju životnoga
ciklusa životinje i predstaviti je članovima drugih skupina.
S učenicima možete ponoviti mjesece i godišnja doba.
MINI RJEČNIK:
Mužjak/ženka – životinja muškog/ženskog spola
Alfa par – mužjak i ženka koji su roditelji u vučjem čoporu
Parenje – spolni odnos životinja
Koćenje – izraz koji se kod životinja upotrebljava umjesto rođenja
Čopor – skupina životinja iste vrste koje žive skupa – primjer su vukovi, gdje čopor čini jedna vučja obitelj
Trudnoća/skotnost – vrijeme razvoja ploda u majčinu tijelu, koje može različito trajati
Ženka sama brine o mladuncima godinu i pol.
Ženka za vrijeme zimskog sna u brlogu okoti od 1 do 4
mladunca (teški do 0,4 kg).
Ženka se pari s više mužjaka.
Mužjak se pari s više ženki.
Ženka je bređa od 7 do 9 mjeseci – jesen i zimski mjeseci
hibernacije.
Medvjedi žive u prirodi oko 20 godina.
ZA UČENIKE
MEDVJED
Autor: Slaven Reljić
Autor: Thomas Hulik
Autor: Franc Kljun
Autor: Hubert Potočnik
Autor: Janez Tarman
Autor: Thomas Hulik
9
10
1. TRIADA
1. TRIADA
Ženka se pari s jednim ili više partnerom.
U čoporu se pari samo alfa par – alfa mužjak i ženka.
Ženka okoti 1 do 3 mladunca u šupljinama među stijenama
ili korijenjem.
Čopor brine za mladunce do 2 godine.
Kad mladunci odrastu, potraže slobodno
područje koje postane njihov teritorij.
Kad mladunci odrastu, potraže
partnera i stvaraju svoj čopor.
Ženka je bređa oko 2 mjeseca.
Ženka je bređa oko 2 mjeseca.
O mladuncima 10 mjeseci brine ženka sama.
Ženka u brlogu okoti 4 - 8 mladunaca.
Risovi u prirodi žive od 10 do 12 godina.
Vukovi u prirodi žive oko 10 godina.
ZA UČENIKE
ZA UČENIKE
RIS
VUK
Autor: Marko Matešič
Izvor: LIFE Lynx
Autor: Franc Kljun
Autor: Franc Kljun
Izvor: LIFE Lynx
Autor: Thomas Hulik
Autor: Marko Matešić
Autor: Klein & Hubert
Autor: Slaven Reljić
Autor: Franc Kljun
Autor: Hubert Potočnik
Autor: Marko Matešić
11
12
1. TRIADA
1. TRIADA
KRETANJE POPUT ZVIJERI
MEDVJEDIČIN DNEVNIK
RAZRED: 1. – 3. (PRIRODA I DRUŠTVO)    ·    TRAJANJE: 1 ŠKOLSKI SAT
RAZRED: 1. – 3. (HRVATSKI JEZIK)    ·    TRAJANJE: 1 ŠKOLSKI SAT
CILJEVI
Učenici:
•	Znaju točno uočiti, opisati i imenovati kretanje životinja te ga povezati s ponašanjem životinja (primjerice, hod, trk, lov,
skrivanje, hranjenje, spoznavanje podražaja u okolišu (osjetila), briga o potomstvu itd.),
•	Znaju uočiti i opisati kako nastaju tragovi kretanja i što ih uzrokuje
Obrazovni ishodi:
•	Učenici razlikuju i oponašaju kretanje i karakteristično ponašanje medvjeda, vuka i risa.
CILJEVI
Učenici:
•	Slušaju nefikcijski tekst (dnevnik)
•	Mogu procijeniti zanimljivost, vjerodostojnost, razumljivost i korisnost teksta te stvaraju svoje mišljenje
Obrazovni ishodi:
•	Učenici slušaju medvjedičin dnevnik i objašnjavaju njezine postupke.
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
TJELESNA I ZDRAVSTVENA KULTURA
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
PRIRODA I DRUŠTVO
CILJEVI
Učenici:
•	Oponašaju razne predmete, životinje, pojave i pojmove u prirodi
•	Opušteno izvode prirodne oblike kretanja
•	Testiraju svoje sposobnosti kontroliranja tijela i izražavanja pokretom
•	Oblikuju pozitivne obrasce ponašanja (tolerantno i prijateljsko ponašanje u grupi, poštivanje pravila igre i
sportskog ponašanja, odgovorno korištenje sportske opreme, odgovoran odnos prema prirodi i okolišu)
Pribor:
Videosnimke
CILJEVI
Učenici:
•	Znaju da životinje za život trebaju vodu, hranu, zrak i svoj životni prostor
•	Znaju objasniti kako ljudi utječu na prirodu
•	Znaju opisati kako pravilno gospodariti otpadom, zaštititi i održavati okoliš
Pribor:
Medvjedičin dnevnik i fotografije
ZA UČITELJA
UPUTE ZA IZVEDBU:
Učenicima pokažite različite videozapise kretanja (gibanja) velikih zvijeri. Neka traže i uoče razlike u načinu hoda medvjeda, risa
i vuka. Zatim i sami neka oponašaju kretanje. Sljedeći videozapisi prikazuju specifične načine ponašanja velikih zvijeri, primjerice
trljanje, markiranje. Učenici ponovno oponašaju različite načine ponašanja velikih zvijeri. Slijedi igra pantomime. Učenik treba
prikazati jednu od velikih zvijeri tako da oponaša karakteristično kretanje te životinje. Zatim prikažite videosnimke medvjedica s
mladuncima. Neka učenici promatraju kako se mladunci ponašaju s majkom. Trebaju uočiti kako je cijelo vrijeme oponašaju. Slijedi
igra oponašanja. Jedan od učenika je „mama medvjedica“, ostali su njezini mladunci. Što mama učini, mladunci oponašaju.
Medvjeđi hod: https://www.youtube.com/watch?v=916EEPKXFS0
Medvjedica s dvama mladuncima: https://www.youtube.com/watch?v=7jXzwivXlpI
Medvjedići se igraju: https://www.youtube.com/watch?v=9gfOZIoFjs0
Risovo hranjenje i čišćenje: https://www.youtube.com/watch?v=IqofhUbzIcM
Risovo obilježavanje teritorija: https://www.youtube.com/watch?v=IbOYd8fzl1U
Zavijanje vukova: https://www.youtube.com/watch?v=o7mFNciQR4U
Igra, međusobno lovljenje mladunaca: https://www.youtube.com/watch?v=glHSUbPbDI4
https://www.youtube.com/watch?v=rj-_Osd7Fts
Promatranje, trčanje, njuškanje: https://www.youtube.com/watch?v=KAHJzJJPUPg
TEORIJSKA PODLOGA:
MEDVJED
Medvjedi pri hodu staju na cijelo stopalo. Jako su dobri penjači i brzo trče (do 50 km/h). Hranu
traže njuhom, jer im je njuh najrazvijenije osjetilo. Medvjedice s mladuncima jako su oprezne
i zaštitnički nastrojene. Mladunci od mame uče kako preživjeti ponajprije promatranjem i
oponašanjem njezina ponašanja.
VUK
Vukovi su jako dobri trkači. Plijen love u čoporu, obično tako dugo dok ga ne izmore progonom.
Mogu trčati brzinom do 64 km/h. Vukovi su teritorijalne životinje, što znači da brane i označavaju
svoje područje. Svoj teritorij označavaju zavijanjem, uriniranjem, izlučivanjem i grebanjem i
upozoravaju druge vukove da je to područje već zauzeto.
RIS
Ris lovi iz zasjede ili vrebajući. U lovu lovi plijen u eksplozivnom trku, a ako ga ne uhvati,
odustaje nakon nekoliko stotina metara. Poput vukova, i risovi su teritorijalne životinje, koje
svoje područje označavaju urinom i trljanjem o različite predmete. Ris se najviše oslanja na vid
(i noću) te na sluh.
TEORIJSKA PODLOGA:
Sukobi između čovjeka i medvjeda mogu biti izuzetno raznoliki, a često proizlaze iz načina na koji medvjedi traže hranu i hrane
se. Na rasprostranjenost i učestalost sukoba, osim količine i dostupnosti antropogene hrane (ljudske hrane ili njenih otpadaka),
mogu utjecati osobine staništa, krajobrazna struktura (preklapanje staništa medvjeda i naselja) te gustoća naseljenosti medvjeda.
Otpaci kao izvor hrane često mogu privući medvjede u blizinu naselja. Kako bi medvjedi ostali divlji i plahi, čime se sprečavaju
potencijalne konfliktne situacije, s otpacima hrane moramo odgovorno gospodariti, primjereno ih osigurati te ih odlagati na za to
namijenjena mjesta. U sklopu projekta LIFE DINALP BEAR nastali su spremnici za otpatke i kompost „otporni na medvjede“,
koji dokazano onemogućavaju medvjedima da dođu do hrane.
ZA UČITELJA
SNIMKE
VELIKIH
ZVIJERI
13
14
1. TRIADA
1. TRIADA
2. VEČER
Dragi dnevniče!
Tristo dlakavih medvjeda, kakav dan! Tako sam sita da jedva pomičem šapu dok pišem. Daj da ti opišem što mi se nevjerojatno
danas dogodilo. Ujutro sam se probudila tako gladna da bih mogla pojesti cijeloga vola, iako puno više volim biljke i insekte. Jedva
sam izašla iz brloga, jer su me noge još uvijek boljele od jučerašnjeg dana. Ali željela sam dobar doručak. Zato sam krenula na
put. Odlučila sam da ću danas krenuti u drugom smjeru – možda na tome šumskom putu budem imala više sreće. Odlučila sam
napeti sva osjetila, pogotovo nos i uši, kako bi mi pomogli da pronađem dobar obrok. Već sam prešla dobar dio puta kada sam
nanjušila nešto drugačije. To nije bio miris šumskih plodova, kukaca ili svježe trave... bilo je to nešto novo. Slijedila sam svoju njušku
i sa svakim korakom su mi sve više rasle zazubice. Kako je miris postajao jači, tako su se povećavali i neobični zvukovi i buka, koji
zasigurno nisu dolazili od životinja, koje poznajem. Bilo me je pomalo strah, ali glad je bila jača. Polako se smračivalo, a šuma je
postajala sve rjeđa. Iznenada sam se našla na rubu šume, a ispred sebe ugledala sam velike kamene kocke iz kojih je pri vrhu izlazio
dim, kao kod šumskih požara, ali manji. Skupila sam hrabrost i približila im se, jer je taj primamljivi miris dolazio baš odande. Pored
tih kocki nalazile su se manje kocke, koje sam s lakoćom prevrnula! I kako je tamo mirisalo. A bilo je i fino! Pojela sam sve što sam
pronašla u toj crnoj kocki. Koliko različitih okusa! Zasigurno ću se vratiti i sutra. I kada budem imala mladunce, i njima ću pokazati
to mjesto – jer hrane ima dovoljno za sve! No, sada laku noć, dnevniče! Noćas ću spavati kao puh!
PITANJA KOJA UČITELJ MOŽE POSTAVITI UČENICIMA:
Kako se osjećala medvjedica?
Kako si se ti osjećao/la?
Što je danas pronašla?
Je li dobro da se medvjedica tamo vrati i sutra?
3. VEČER
Dragi dnevniče!
Kako strašan dan! Šapa mi se još uvijek trese od straha. Još nikada nisam bila ovako prestrašena. Kad sam se probudila, najprije
sam pomislila da sam sanjala jučerašnji čudesni dan. No, ta je hrana bila prava i ukusna i jedva čekam da se opet vratim. Bez
problema kliznula sam iz brloga i veselo se uputila prema velikim kamenim kockama. Danas mi se put učinio puno duži nego
jučer, ali ipak sam stigla do cilja. I nećete vjerovati, crne su kocke ponovo bile pune hrane! Kao da su se napunile čarolijom
ili je, pak, hrana u njima narasla, kao jabuka na drveću. Prevrnula sam prvu kocku i odjednom je ispraznila, pa sam se uputila
prema drugoj. Dok sam se gostila svakakvom finom hranom, iza sebe sam čula glasne zvukove. Podigla sam glavu iz hrpe hrane
i ugledala neobičnu pojavu. Odmah sam znala da je to čovjek. Ljude prepoznajem po koži s malo dlaka ili bez njih i odvratnom
smradu. Tada je počelo! Nešto je glasno eksplodiralo i pojavila se još jedna pojava, koja je zavikala: „To je opasan medvjed,
moramo ga ubiti“. Pomoću velike palice ta je osoba „napravila“ pucanj s kojim je razbila crnu kutiju pored mene tako da je
ukusna hrana poletjela u zrak. Tada sam znala da moram bježati. Trčala sam brzo kao nikada do tada. „Što prije u šumu“, mislila
sam, tamo ću se lako sakriti i biti sigurna. I srećom mi je to i uspjelo. Hm, sada ne znam trebam li hranu nadalje radije tražiti u
šumi? Ali što, kad je toliko dobre hrane kod velikih kamenih kocki...
PITANJA KOJA UČITELJ MOŽE POSTAVITI UČENICIMA:
Kako se osjećala medvjedica?
Kako si se ti osjećao/la?
Što se važno danas dogodilo?
Je li medvjedica zbilja opasna za ljude?
Što misliš tko se više preplašio? Ljudi medvjedice ili medvjedica ljudi?
Što bi savjetovao/la medvjedici, a što ljudima?
4. VEČER
Dragi dnevniče!
Iza mene je još jedan neobičan dan.
Prošlo je nešto vremena od onoga strašnog dana. Opet sam bila jako gladna i razmišljala sam hoću li se opet uputiti do tih čudesnih
kocaka punih fine hrane. Znam da sam se zadnji put jako prestrašila, ali kako sam bila jako gladna, nisam mogla odoljeti iskušenju.
Oprezno sam krenula prema crnim kockama na rubu šume. Cijelo sam vrijeme bila oprezna i tražila sam miris tih zastrašujućih
ljudi. Uspjela sam doći skroz do crnih kocki, pazeći na to hoću li osjetiti ljudski miris. A onda iznenađenje! Kocku sam htjela
prevrnuti kao i prije, ali iz nje nije ništa izašlo. Tako je divno mirisala, da su mi sline curile, ali do hrane nisam mogla doći. Kocku
sam gurala, prevrtala, udarala po njoj, no ništa nije pomoglo. Nakon puno pokušaja morala sam odustati i praznoga želuca vratiti se
natrag u šumu. Odlučila sam da je to bio moj zadnji pokušaj tako neuspješne i opasne potrage za hranom. Od sada nadalje hranu
ću radije tražiti samo u šumi.
PITANJA KOJA UČITELJ MOŽE POSTAVITI UČENICIMA:
Kako se osjećala medvjedica?
Zašto nije mogla otvoriti crne kocke?
Tko joj je to onemogućio? Čini li ti se to uredu?
UPUTE ZA IZVEDBU:
Pročitajte učenicima medvjedičin dnevnik. Razgovarajte s njima nakon svakog opisa dana (pitanja nakon svakog odlomka).
MEDVJEDIČIN DNEVNIK
1. VEČER
Dragi dnevniče!
Danas je bilo zaista grozno. Noge me baš jako bole, jer sam prehodala 15 kilometara. Cijeli sam dan tražila hranu, a našla sam samo
šapu šumskih plodova i gorku travu. Joj. Dugo nisam bila ovako gladna. Pa tek sam se probudila iz zimskog sna! Što bih dala za
košnicu punu pčelinjih ličinki! Moram još malo čekati da sunce jače grije, a šuma bude punija poslasticama. Kad bih barem malo
lakše došla do svoje hrane. Jako volim biti u šumi. Tu imam mir od ljudi i potrebnu tišinu. Tu se svatko brine za sebe. Srne pasu
travu, divlje svinje prekopavaju zemlju, djetlići probijaju rupe u drveću, drveće raste i radi nam hladovinu – u mome staništu svaka
vrsta ima posebnu ulogu. Samo ponekad želim da si pronađem puuuuuuno hrane, pa bih onda ostatak dana mogla odmarati, a ne
hodati okolo i tražiti nešto za pod zub. Zbilja se nadam da ću sutra imati više sreće. No, sada, moj dragi dnevniče, moj želudac koji
kruli i ja želimo ti laku noć.
PITANJA KOJE UČITELJ MOŽE POSTAVITI UČENICIMA:
Kako se osjećala medvjedica?
Kako si se ti osjećao/osjećala?
Što bi savjetovao/la medvjedici?
Izvor: LIFE DINALP BEAR
15
16
2. TRIADA
2. TRIADA
/3
2. TRIADA
KAKO DA PRIJEĐEM CESTU?
RAZRED: 4. – 5. (LIKOVNA KULTURA)    ·    TRAJANJE: 5 ŠKOLSKIH SATI
CILJEVI
Učenici:
•	Izrađuju maketu i obraćaju pažnju na povezanost prostora i otvorenosti
•	Izrađuju maketu sa skeletnim okvirom
•	Razvijaju osjećaj slaganja oblika u trodimenzionalnom prostoru
Obrazovni ishodi:
•	Učenik gradi maketu zelenoga mosta
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
PRIRODA
CILJEVI
Učenici:
•	Znaju sigurno i pravilno koristiti alate i pribor
•	Crtaju, skiciraju, izrađuju i testiraju svoje proizvode te predlažu poboljšanja
Pribor:
Otpadni materijal (karton, stiropor, papir...), prirodni materijal (mahovina, lišajevi, kora...), škare, olovka, tempere,
klamerica, ljepilo za drvo
TEORIJSKA PODLOGA:
Velike zvijeri, kao što su ris, vuk i medvjed, trebaju za život jako puno prostora na kojem traže hranu i zato imaju veliki životni
prostor. Prometna mreža, naselja i poljoprivredne površine rascjepkavaju prirodna staništa na manje, izolirane dijelove te među
njima stvaraju više ili manje prohodne barijere. To u velikoj mjeri „osjete“ upravo velike zvijeri zbog velikih životnih prostora. Svime
navedenim oni su često fragmentirani ili rascjepkani na manja područja. Životinje koje se kreću kroz svoj životni prostor ili mladunci
koji napuštaju prostor svojih roditelja često su prisiljeni prelaziti ceste, područja blizu naselja i otvorene poljoprivredne površine.
Najveće prepreke za kretanje čine im prije svega ograđene autoceste, čime se štite sudionici u prometu od mogućih sudara sa
životinjama, ali istodobno onemogućuju životinjama da prijeđu preko njih. Za očuvanje populacije svih triju zvijeri, tj. uspješnoga
parenja, miješanja nasljednosti (gena) i raspoređivanja mladih životinja na nova područja i područja na kojima su uginule druge
odrasle jedinke iznimno je važno omogućiti prijelaz jedinkama na cijelom području populacije, kao i izvan nje. Zeleni mostovi i ostali
prijelazi (podvožnjaci, nadvožnjaci, viadukti, tuneli) preko takvih prepreka (npr. ograđenih autocesta) stoga su presudni za siguran
prelazak životinja između pojedinih dijelova njihova staništa i šire.
Autoceste u Hrvatskoj predstavljaju najveću prepreku jer sprečavaju ili otežavaju prijelaz životinja između jednog područja u drugo
područje – dakle među prostorima na kojima su raširene velike zvijeri u Hrvatskoj. Autocesta i regionalne ceste predstavljaju i
opasnost za životinje, jer na njima životinje mogu stradati, što smanjuje brojnost populacije određene vrste. To je posebno važno za
očuvanje populacije risova, koji su u Hrvatskoj i Sloveniji iznimno ugroženi (trenutačno tu živi oko 100 risova), a za očuvanje tako
malobrojne populacije važna je svaka jedinka. Mjera koja pripomaže rješavanju toga problema i očuvanju velikih zvijeri je gradnja
zelenih mostova ili prijelaza za divlje životinje, koji im omogućuju siguran prelazak takvih prepreka.
ZA UČITELJA
UPUTE ZA IZVEDBU:
1.
Učitelj pokaže učenicima fotografije pregaženih životinja te započne razgovor:
•	Što se dogodilo tim životinjama?
•	Zašto su životinje stradale?
•	Znate li neka rješenja koja sprečavaju stradavanje životinja na prometnicama?
•	Koja biste rješenja vi predložili?
Pregaženi vuk na željezničkoj pruzi.
Autor: Matej Bartol
Pregaženi ris na regionalnoj cesti.
Pregaženi medvjed na regionalnoj cesti.
Autor: Matej Bartol
Autor: Slaven Reljić
17
18
2. TRIADA
2. TRIADA
MINI RJEČNIK:
Stanište – prostor u kojemu pojedine vrste mogu pronaći prikladne životne uvjete koji im omogućavaju preživljavanje i
razmnožavanje
Životni prostor – područje različite veličine u staništu pojedine vrste koje pokriva potrebne životne uvjete za preživljavanje i
razmnožavanje jedinke; veličina životnog prostora ovisi o količini dobara (prije svega hrane) te se mijenja kroz godine ili život
jedinki
Disperzija – preseljenje pojedinih jedinki na dalja područja, daleko od matičnog životnog prostora (npr. traženje vlastitog
teritorija ili partnera kod mladih životinja)
Fragmentacija – ili rascjepkanost je pojam koji opisuje smanjivanje, omeđivanje i dijeljenje staništa (životnog prostora) vrsta,
najčešće zbog promjena u prostoru koje uzrokuje čovjek: gradnja prometnih mreža, gradnja i širenje naselja, industrijskih zona,
rekreacijskih površina i poljoprivrednih površina
Pregažene životinje – živali, ki so poginile zaradi trka z vozilom na železnicah, cestah ali avtocestah
Populacija – skupina jedinki iste vrste koje žive na određenom prostoru u isto vrijeme
2.
U drugom dijelu učitelj pokaže učenicima fotografiju zelenog mosta i započinje razgovor:
•	Što prikazuje fotografija?
•	Kako djeluje i koliko bi moglo biti učinkovito to rješenje?
3.
Učitelj podijeli učenike u skupine po dva ili tri učenika. Svaka će skupina izraditi svoju maketu zelenoga mosta (skupa s nacrtom).
Mogu koristiti različite otpadne (karton, stiropor, papir...) i prirodne (mahovina, smreka, kamenje...) materijale.
Prikaz zelenoga mosta u okolišu.
Autor: Djuro Huber
Primjer izrađenoga zelenog mosta od otpadnog (karton) i prirodnog materijala (mahovina, češeri, lišće...).
Autor: Petra Štajdohar
ŠTO BI U MOME ŽIVOTU BILO DRUGAČIJE KAD...
RAZRED: 4. – 5. (HRVATSKI JEZIK)    ·    TRAJANJE: 2 ŠKOLSKA SATA
CILJEVI
Učenici:
•	Pišu tekst (izmišljenu priču)
•	Prije sastavljanja teksta razmišljaju o okolnostima komunikacije i o karakteristikama vrste teksta, pri pisanju izabiru
odgovarajuće jezične elemente za okolnosti i vrstu teksta
Obrazovni ishodi:
•	Učenik napiše izmišljenu priču na temu Što bi u mome životu bilo drugačije kad...
TEORIJSKA PODLOGA:
Vrste velikih zvijeri koje žive na području Hrvatske po mnogočemu se razlikuju. Jedna od razlika je i način traženja hrane, odnosno
oslanjanje na različita osjetila. Dolje su opisi pojedine vrste životinja i primjeri osjetila na koja se najviše oslanjaju u potrazi za
hranom.
RISOVI svoj plijen opažaju većinom vidom i sluhom. Ris lovi u sumrak i noću, stoga je njegov
vid prilagođen gledanju pri slabom osvjetljenju, ali dobro vidi i danju. Zbog velike zjenice, u
oko ulazi više svjetlosti, a prilagođeno cilijarno tijelo omogućuje ekstremne prilagodbe leće.
Posebnost kod životinja koje su često aktivne u tami (i kod risova) je reflektirajući sloj iza osjetila
za svjetlost u oku, koji se zove tapetum lucidum. To je sloj s posebnim stanicama od kojih se
odbija svjetlost i ponovo nadražuje osjetne stanice pred njima. To pojačava vizualni podražaj i
životinjama omogućuje nastanak bolje slike u sumrak i noću.
VUKOVI svijet najbolje opažaju kroz mirise, istovremeno se u lovu oslanjaju i na vid. Duža njuška
omogućuje veću površinu mirisnih osjetilnih stanica i posljedično bolji njuh. Za grabežljivce
je jako važan i dubinski (prostorni) vid, stoga je smještaj očiju pomaknut na prednji dio glave
(frontalno), što je karakteristično za zvijeri. Upravo zbog takvog smještaja očiju vuk (kao i ris i
medvjed) može vrlo precizno odrediti udaljenost plijena.
MEDVJEDI od svih osjetila imaju najbolje razvijen njuh, dok im je vid najslabije razvijen, pa se
u potrazi za hranom ne oslanjaju baš na vid. Osim dužom njuškom, površina mirisnih osjetilnih
stanica kod medvjeda povećana je i naboranim nosnim epitelom (tj. slojem osjetilnih stanica
na površini nosne sluznice). Jačina njuha nije uvjetovana samo veličinom površine na kojoj su
osjetilne stanice, nego i centrom mirisa (olfaktivnim) u mozgu. On je kod medvjeda pet puta
veći u odnosu na čovjeka, usprkos tomu što je mozak medvjeda velik kao trećina čovjekova.
Kako biste to lakše shvatili, zamislite da psi i vukovi imaju 100 puta jači njuh od ljudi, a medvjedi
2000 puta.
ZA UČITELJA
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
PRIRODA
CILJEVI
Učenici:
•	Učenici razumiju da su živa bića prilagođena okolišu u kojem žive
Pribor:
Papir, olovka, fotografije ili snimke životinja (s interneta)
19
20
2. TRIADA
2. TRIADA
UPUTE ZA IZVEDBU:
Učitelj predstavi učenicima osjetila i naglasi osobitosti pojedinih osjetila kod
velikih zvijeri. Pri tome se može koristiti različitim fotografijama i snimkama s
interneta.
Svaki
učenik
odabere
jedno
osjetilo
i
na
temelju
njega
oblikuje
naslov
svoga
teksta,
npr.
‘‘Što bi u mome životu bilo drugačije kad bih vidio kao ris.’‘
Svaki učenik najprije napiše natuknice za tekst. Može si pomoći s pitanjima:
•	Koje bih osjetilo imao/la najbolje razvijeno?
•	Zašto baš to osjetilo?
•	Što bih tada činio/la drugačije?
•	Kako bi se tvoj život promijenio?
•	Koje bi bile tvoje prednosti?
•	A koji nedostaci?
Učenik piše sastavak,
koji se sastoji od uvoda,
glavnog dijela i zaključka.
Na kraju učenici čitaju
svoje radove.
MINI RJEČNIK:
Reflektirajući sloj u oku – sloj specijalnih stanica koje sadrže kristale i zbog toga odbijaju svjetlost
Cilijarno tijelo – središnji dio oka u kojem je pričvršćena leća. S mišićima cilijarnog tijela leća se prema potrebama mijenja i oštri sliku
Duboki vid – vid koji imaju organizmi s frontalno smještenim očima i koji omogućuje preciznu predstavu o udaljenosti
promatranih objekata
Osjetilne stanice – stanice koje osjete podražaje iz okoliša i pretvaraju ih u signal, koji se preko živčanog sustava prenese do mozga
Nosni epitel – vanjski (površinski) sloj stanica unutar nosa
Olfaktivni (mirisni) centar – struktura u mozgu koja obrađuje informacije o mirisima, a nalazi se u mozgu tik iznad nosa
ČIJI JE TO TRAG?
RAZRED: 4. (PRIRODA I DRUŠTVO)    ·    TRAJANJE: 1 ŠKOLSKI SAT
CILJEVI
Učenici:
•	Prepoznaju najčešće vrste biljaka, životinja i gljiva u neposrednom okruženju
•	Objašnjavaju vanjsku građu životinja
•	Znaju povezati vanjski izgled životinje s njenim načinom života, spolom, okolišem itd.
Obrazovni ishodi:
•	Učenik prepoznaje tragove šumskih životinja i zna kojim životinjama pripadaju
TEORIJSKA PODLOGA:
U šumi živi jako puno različitih životinja, koje je često teško vidjeti. Ipak, u njoj se mogu naći razni tragovi životinja i drugi znakovi
koje životinje ostave iza sebe. Lovci i istraživači mogu, poznavajući tragove i druge znakove prisutnosti većeg broja sisavaca i ptica,
prepoznati koja je vrsta životinja bila prije njih na određenome mjestu, koliko je bilo životinja u grupi, a mogu pokušati pogoditi i
njihovu starost, spol, visinu te težinu.
Poznavajući izgled otiska tragova pojedine životinjske vrste, možemo zaključiti koja je životinja bila prisutna na određenom području.
Kako bismo naučili koji trag pripada kojoj životinjskoj vrsti, potrebno je dobro poznavati karakteristike pojedine životinjske vrste.
Dolje su opisani tragovi triju velikih zvijeri u Hrvatskoj i glavnih vrsta plijena risa i vuka.
ZA UČITELJA
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
LIKOVNA KULTURA
CILJEVI
Učenici:
•	Pomoću umjetničkih djela, likovnih radova drugih učenika i uzimajući primjere iz prirode i okoliša upoznaju
umjetničke pojmove povezane s oblikovanjem na površini
•	Izrađuju matrice od različitih materijala, pa ih otisnu
Pribor:
Linoleum, nožić za izrezivanje linoleuma, olovka
1.
4.
2.
5.
3.
RIS
Otisak risove šape okruglog je oblika. Dugačak je i širok 6 – 8 cm. U otisku se pored središnjeg jastučića
vide četiri jastučića prstiju, nema vidljivih pandži. Risovi (kao i većina drugih vrsta mačaka) pri hodu povlače
pandže u kožne nabore, što im omogućuje nečujno hodanje kad vrebaju plijen. Ponekad možemo opaziti
pandže na strmijim ili klizavim površinama, pa je zato potrebno provjeriti više otisaka.
VUK
Trag vučje šape duži je nego širi. Dugačak je 8 – 12 cm, a širok 7 – 10 cm. Kod vuka su vidljiva četiri jastučića
prstiju, na čijem se kraju vide pandže i središnji jastučić. Ponekad se zbog podloge trag ne vidi u cijelosti, pa je
karakteristike potrebno provjeriti na više otisaka. Vučji trag sličan je psećem, koje često možemo prepoznati
po tome što su u blizini ljudskih tragova – tragova vlasnika psa. Vučji tragovi pouzdanije se mogu prepoznati
ako ih dugo slijedimo, pri čemu stručnjaci mogu prepoznati „štedljiviji“ način kretanja vukova pravocrtno,
bez „nepotrebnog trčanja“ pasa lijevo i desno te naprijed i natrag do vlasnika – čovjeka.
Autor: Manca Velkavrh
Lijevo – otisnuti vučji trag na kojem se vide četiri jastučića prstiju i pandže; u sredini – vučji trag u snijegu u odnosu na veličinu
rukavice; desno – pravocrtni vučji trag na šumskoj cesti, gdje je vidljivo korištenje šumskih staza za kretanje na velikim udaljenostima.
Autori:
Lan Hočevar (lijevo) i
Natarsha Babić (desno)
Lijevo – odlijev risova traga okruglog oblika, na kojem se vide četiri prsta, nema vidljivih pandži; u sredini - risov trag na šumskoj
cesti, gdje je vidljivo korištenje šumskih staza za kretanje na velikim udaljenostima –; desno – pravocrtni risov trag u ravnoj liniji
na deblu
21
22
2. TRIADA
2. TRIADA
MEDVJED
Otisak medvjeđe prednje i stražnje šape se razlikuje. Na obje je vidljivo pet prstiju, na čijem su kraju vidljive
velike pandže. Prednja šapa je dugačka 10 – 18 cm, a stražnja je duža (između 13 – 25 cm) i gotovo podsjeća
na bosonogog čovjeka. I prednja i stražnja šapa široke su 9 – 17 cm. Kako se medvjed oslanja na cijeli taban,
u tragu stražnje noge vidi se cijelo stopalo do pete (u cijelosti se otisne i prednja šapa). Zbog velike težine
životinje, tragovi su obično dobro otisnuti i jako se dobro vide.
SRNE (SRNJAK I SRNA)
Srna i srnjak imaju manje tragove od jelena i košute. Veličina traga mužjaka i ženke je slična. Dužina je
između 4,5 i 5 cm, širina između 3 i 4 cm. Na tragu se vide dva otiska papaka (treći i četvrti prst). Vanjski
je rub blago izbočen, a papak se postupno sužava u šiljasti vrh. Ponekad se (u snijegu, blatu ili pri trčanju) na
stražnjem dijelu traga mogu vidjeti i drugi i peti prst (rudimentirani prsti), koji su manji i uži od otiska prva
dva prsta.
JELENI (JELEN I KOŠUTA)
Jelenji trag dugačak je 8 – 10 cm, a širok 7 – 9 cm i veći je od košutina traga, koji je dugačak 6 – 9 cm, a
širok 5 – 6 cm. I kod mužjaka (jelena) i kod ženke (košute) u otisku se vide dva prsta (treći i četvrti), koje
zovemo papak. Ponekad se (u snijegu, blatu ili pri trčanju) na stražnjem dijelu traga mogu vidjeti i drugi i peti
prst (rudimentirani prsti), koji su manji i uži od otiska prva dva prsta.
DIVLJA SVINJA
Trag divlje svinje dugačak je 6 – 9 cm, a širok 5 – 7 cm. Na tragu se uvijek vide četiri prsta i dva široka
papka (treći i četvrti prst) te dva manja rudimentirana prsta na stražnjem dijelu traga (drugi i peti prst).
Rudimentirani prsti nalaze se iza glavnih papaka i za razliku kod jelena i srna širi su od prednjih papaka.
Autor: Slaven Reljić
Autor: Franc Kljun
Autor: Franc Kljun
Autor: Manca Velkavrh
Lijevo – otisak prednje medvjeđe šape s vidljivih pet jastučića prstiju i pet pandži; u sredini – otisak stražnje medvjeđe šape s
jednako vidljivih pet jastučića prstiju i pet pandži; desno – otisak prednje i stražnje medvjeđe šape u blatu. Na svim je otiscima
vidljivo da medvjed staje na cijelo stopalo.
Lijevo – odljev srnjakova traga, na kojem se vide prednji (treći i četvrti) prsti ili papak; desno – fotografija srnjakove noge, na
kojoj se vidi papak i rudimentirani prsti.
Lijevo – odljev traga jelena, na kojem se vide prednji (treći i četvrti) prsti ili papak; u sredini – trag jelena u blatu;
desno – fotografija noge jelena, na kojoj se vidi papak i rudimentirani prsti.
Odljev traga divlje svinje na kojem se vide veći prednji (treći i četvrti) prsti ili papak te manji rudimentirani prsti (drugi i peti
prst) na stražnjem dijelu noge.
23
24
2. TRIADA
2. TRIADA
UPUTE ZA IZVEDBU:
Učenike podijelite u manje skupine (po četiri učenika). Unutar svake skupine dva učenika dobiju fotografije životinja, a druga
dva fotografije tragova. Prvi par pokušava otkriti o kojoj vrsti životinje je riječ, a drugi kojoj vrsti životinja pripadaju tragovi.
Zatim se oba para unutar skupine ujedine i pokušavaju otkriti koja fotografija (životinja) pripada pojedinom otisku.
Učenici u razmjeru 1:1 nacrtaju otiske životinja na temelju fotografija i opisa iz teorijskih ishodišta.
Svaki si učenik izabere trag neke životinje i izradi ga.
Na radnom listu povežu fotografije životinja s odgovarajućim otiscima. Zajedno s učenicima provjerite rješenja.
Poveži trag životinje s fotografijom životinje kojoj trag pripada.
Poveži trag životinje s odgovarajućim opisom traga.
1.
a
2.
3.
b
4.
5.
MINI RJEČNIK:
Papak – rožnati prednji dio prsta na kojem hodaju spomenute životinje (papkari)
Rudimentirani prsti – drugi i peti prst kod papkara, koji su pomaknuti natrag i gore. Kod većine životinja rudimentirani prsti se
ponekad otisnu u tlu (u snijegu, blatu ili pri trčanju), dok se kod divlje svinje u pravilu uvijek otisnu.
FOTOGRAFIJA ŽIVOTINJE
OTISAK
OPIS TRAGA
ZA UČENIKE
U stopama se vide pandže. Otisak je
duži nego širi. Otisci prednjih i stražnjih
šapa u pravilu su isti.
Pored papaka (trećeg i četvrtog
prsta), u pravilu su vidljivi i otisci
rudimentiranih prstiju (drugog i petog
prsta). Oni su širi od otiska papaka.
U otisku su dobro vidljive pandže.
Prednja i stražnja šapa se razlikuju.
Životinja se oslanja na cijeli taban, pa su
obje šape otisnute u cijelosti.
Treći i četvrti prst dobro su vidljivi,
a nazivamo ih papcima. Ponekad
možemo vidjeti i otisak drugog i petog
prsta, koje zovemo rudimentiranim
prstima. Oni nisu širi od papaka. Stope
mužjaka i ženke otprilike su jednake
veličine.
Obris otiska je okrugao. Pored
središnjeg jastučića vidljiva su još i četiri
prsta. U otisku se ne vide pandže.
Otisci mužjaka veći su od otisaka
ženke. Rudimentirani prsti se otisnu
ponekad. Njihova širina ne prelazi širinu
otiska papaka.
Autor: Marko Masterl
Autor: Hubert Potočnik
Autor: Thomas Hulik
Autor: Slaven Reljić
Autor: Igor Pičulin
Autor: Lan Hočevar
Autor: Alojzij Skvarča
VUK
RIS
SRNE
DIVLJA SVINJA
JELENI
MEDVJED
25
26
2. TRIADA
2. TRIADA
TKO KOGA JEDE?
RAZRED: 6. (PRIRODA)    ·    TRAJANJE: 1 ŠKOLSKI SAT
CILJEVI
Učenici:
•	Znaju sastaviti jednostavne prehrambene lance te ih povezati u prehrambene mreže
•	Znaju objasniti važnost isprepletanja prehrambenih lanaca u prehrambene mreže za ravnotežu u prirodi
•	Znaju objasniti važnost razlagača u kruženju tvari u prirodi i objasniti kako razlagači pridonose stvaranju plodnoga tla
Obrazovni ishodi:
•	Učenici nauče samostalno sastavljati jednostavne prehrambene lance te razumiju da su organizmi međusobno povezani u
prehrambene mreže
•	Učenici razumiju da neki organizmi drugima predstavljaju hranu. Razumiju i da su biljke organizmi koji su izvor hrane za
biljojede i mesojede
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
PRIRODA
CILJEVI
Učenici:
•	Razumiju preporuke o zdravoj prehrani
•	Tumače prehrambene navike
•	Uče o nekim načinima prehrane
•	Analiziraju ljudske potrebe za hranjivom i energetskom vrijednošću
Pribor:
Kako se aktivnost odvija u dva dijela, tako je naveden i pribor.
1.
•	Izrađeni „lančići“ (učitelj će fotografije različitih biljaka i životinja za lančiće pronaći na internetu. Predloženi
organizmi za „lančiće“ su: bukva, hrast, trava, krkavina, zec, srna, košuta, puh, vjeverica, gusjenica, hrušt, puž,
velika sjenica, kukavica, zidna gušterica, kuna, jazavac, lisica, ris, vuk, medvjed…)
•	Klupko špage (može biti vuna, deblje uže...)
•	Karton ili deblji papir
2.
•	Izrađeni kartoni s fotografijama organizama; kartoni trebaju biti probušeni i s gornje i s donje strane kako bi se
lakše mogli međusobno okomito zavezati
•	Nekoliko kraćih komada užeta za svakog učenika
TEORIJSKA PODLOGA:
Žive organizme u ekosustavu, što se tiče prehrane, dijelimo na proizvođače, potrošače i razlagače. Proizvođači su biljke, neki
jednostanični eukarioti (alge) i neke bakterije. Proizvođači sami stvaraju hranjive sastojke. Energiju za stvaranje hranjivih sastojaka
(šećera), uz rijetke iznimke, dobivaju od svjetlosti. Potrošači dobiju hranjive sastojke tako da jedu biljke ili druge životinje. Kada
biljke ili životinje uginu ili umru, razgrade ih razlagači. To su neke životinje, gljive i bakterije.
Što se tiče načina prehranjivanja, organizmi su povezani u prehrambene lance. Oni se sastoje od tri do pet članova. Na početku
hranidbenoga lanca je proizvođač. Zatim slijede potrošači. Prvi u redu je potrošač koji se hrani biljkama (biljojed). Onda slijede
potrošači koji se hrane životinjama (mesojed ili svejed). Kad biljke ili životinje umru, razgrade ih razlagači. Razlagači tvari razgrađuju
tako da ih kao hranu (gnojivo) opet mogu iskoristiti proizvođači (npr. biljke).
Proizvođači (biljke) velik dio stvorene energije iskoriste za vlastiti rad. Zato potrošači (životinje) koji jedu biljke od njih dobivaju još
manji udio energije i tvari koje su proizvođači dobili od sunca. I životinje od biljaka dobiju toliko  tvari i energije koliko biljka treba
za izgradnju vlastitog tijela te je, primjerice, pohranjena u lišću, stabljici, biljnim izlučevinama… Taj se postupak može prikazati
pomoću gornje slike. Potrošač I. reda hrani se biljkama i na taj način dobiva samo mali dio energije koju je biljka dobila od svjetlosti.
Potrošač II. reda, koji se hrani kukcima, također dobiva samo mali dio energije koju su kukci dobili od biljaka. Isto vrijedi za
potrošače III. reda, koji također dobivaju samo dio energije koju su glodavci dobili od kukaca, te i za potrošače IV. reda. Najmanje
energije dobiju razlagači, koji su na kraju prehrambenog lanca. Kako vidimo, energija se gubi sa svakim sljedećim organizmom ili
prehrambenom razinom, pa je zato broj organizama u pojedinom prehrambenom lancu ograničen.
U svakom ekosustavu organizmi su povezani u prehrambene lance, a veći broj lanaca se prepleće i sastavlja u prehrambenu mrežu.
Kažemo da su prehrambeni lanci isprepleteni jer određeni organizam može biti izvor hrane za nekoliko životinja, isto tako se
pojedine životinje hrane s više izvora hrane, a ne samo s jednim.
Biljke
Sunce
izvor energije
Lisne uši
Bubamara
Crvendać
ZA UČITELJA
PROIZVOĐAČ
KRUŽENJE TVARI U PRIRODI
POTROŠAČ
POTROŠAČ
POTROŠAČ
RAZLAGAČI
Izvor: Iztok Tomažič, Sašo Žigon, Petra Štefanija Kavčič. 2018. NARAVOSLOVJE 6, samostojni delovni zvezek s poskusi za naravoslovje v
6. razredu osnovne šole. Mladinska knjiga Založba. str. 119
27
28
2. TRIADA
2. TRIADA
UPUTE ZA IZVEDBU:
1.
Izradite lančiće od fotografija različitih organizama (primjer
je prikazan na trećoj slici dolje). Svaki učenik dobije „lančić“ s
određenim organizmom. Lanac sastavite od kartona/papira na
kojem je fotografija pojedinog organizma, a kroz karton/papir
provucite vezicu. Učenici si „lančić“ stave oko vrata tako da
ostali vide tko predstavlja koji organizam. Kad stanu u krug, dajte
klupko vezice jednom od učenika koji predstavlja biljku. On drži
klupko za kraj vezice te preda klupko učeniku koji predstavlja
organizam koji se hrani biljkama. Učenici koji dobiju klupko drže
uzicu, a klupko predaju sljedećem učeniku koji može nastaviti
prehrambeni lanac. Tako nastavljaju dok ne misle da se lanac
završava – više nitko ne jede određeni organizam. Zadatak se
može ponoviti više puta, a svaki put neka kreće drugi učenik –
odnosno druga biljka.
Nakon igranja uloga porazgovarajte s učenicima o prehrambenim
lancima i o prehrambenim mrežama. Kroz razgovor zajedno
pronađite razliku između prehrambenog lanca i prehrambene
mreže. Porazgovarajte o tome što se dogodi kad određenog
organizma nema u prirodi i kako to utječe na druge organizme.
Istaknite da je svaki organizam važan za održavanje ravnoteže u
prirodi. Pitajte učenike što se dogodi sa životinjama koje su na
kraju prehrambenog lanca – pa stoga nisu pojedene. Usmjerite
razgovor na razlagače i njihovu ulogu u prirodi. Istaknite da je
uloga razlagača da organske tvari od životinja ponovno budu
dostupne biljkama – i time je krug zatvoren. Neka učenici
na internetu ili drugim izvorima kod kuće (ili u školi) potraže
nekoliko predstavnika razlagača.
3.
Na donjoj slici prikazan je primjer prehrambene mreže. Potraži i ispiši što više prehrambenih lanaca. Pojedini prehrambeni lanac
sastavi od 3 do 4 člana.
2.
Neka učenici u drugom dijelu rade samostalno. Svaki učenik
mora izraditi svoj prehrambeni lanac. Za to mu trebaju krajevi
vezice i probušeni kartoni s fotografijama organizama (kartona
trebate više nego za 1. dio; organizmi se mogu i replicirati). Svaki
si učenik odabere 3 – 5 organizama te ih poveže po redu jedan
za drugim, dok zaključuje da je to prehrambeni lanac. Izradu
prehrambenih lanaca možete ponoviti više puta. Prehrambene
lance možete objesiti na pano te o njima razgovarati.
Primjer izrađenog „lančića“ primarnog proizvođača –
bukva (na vrhu) i potrošača - puh (ispod).
Primjer izrađenog prehrambenog lanca koji se sastoji od
primarnog proizvođača – krkovina (na dnu), potrošača 1.
stupnja - srna (u sredini) te potrošaća 2. stupnja - ris (na vrhu).
Tablica: Primjeri prehrambenih lanaca (PV = prehrambeni lanac, Pro = proizvođač, Pot = potrošač)
Izračunaj:
Ako biljka primi 1000 jedinica energije, biljojed 100, a mesojed 10 jedinica energije, koliko se postotaka energije prenese s biljaka
na mesojeda?
Od biljaka na mesojeda prenese se:               % energije.
PRIMJERI PREHRAMBENIH LANACA
PRO:
POT 1:
POT 2:
POT 3:
PL 1
PL 2
PL 3
PL 4
PL 5
PL 6
PL 7
PL 8
PL 9
PL 10
PREHRAMBENA MREŽA
Zec
Krpelj
Sjenica
Srna
Kuna
Ris
Jastreb
Puh
Trava
Bukva
Krkavina
Gusjenica
Autorji:
Iztok Tomažič,
Wikipedia,
Miha Krofel,
Milan Zubrik
29
30
2. TRIADA
2. TRIADA
KAKAV JE MOJ UZORAK?
RAZRED: 4. – 5. (LIKOVNA KULTURA)    ·    TRAJANJE: 1 - 2 ŠKOLSKA SATA
CILJEVI
Učenici:
•	Razvijaju osjećaj za bogaćenje oblika s likovnim elementima
•	Razvijaju osjećaj za odnose između različitih boja (kontrasti boja)
•	Razvijaju osjećaj za razmještaj oblika na površini
Obrazovni ishodi:
•	Učenici mogu samostalno nacrtati/naslikati risa i njegovo prirodno okruženje. Risa oboje te mu nacrtaju/naslikaju uzorak
točaka/mrlja po želji.
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
PRIRODA
CILJEVI
Učenici:
•	Znaju objasniti vanjsku strukturu životinja
•	Znaju povezati vanjski izgled životinja s njezinim načinom života, spolom, okolišem itd.
•	Po izgledu mogu zaključiti je li životinja grabežljivac ili nije
Pribor:
Pri izradi možemo se koristiti različitim priborom: pastele, tempere, vodene boje, papir, kistovi, drvene bojice…
Upotrijebite onaj pribor čijom se likovnom tehnikom želite koristiti.
TEORIJSKA PODLOGA:
Euroazijski ris (Lynx lynx) najveća je živuća vrsta risa. Težak je između 15 i 21 kilograma (ženke su prosječno 2,5 kg lakše od
mužjaka), dugačak 80 – 150 cm, a visok oko 65 cm. Za njega je karakterističan spolni dimorfizam, koji je izražen u većoj veličini i
masi kod mužjaka. Boja krzna je sivo – smeđa, a po trbuhu i na bokovima svjetlija je nego na leđima. Možemo primijetiti i nijanse
crvenkaste i žućkaste boje. Na krznu su različiti uzorci mrlja i točaka, koji su karakteristični za svaku pojedinačnu jedinku. Neke
su jedinke bez izraženog uzorka. Dlaka se sastoji od gornjega sloja (nadlaka), koje risu daje karakterističnu boju krzna, te donjega
sloja (podlaka), koji ga zimi grije.
Ris ima karakterističnu mačju glavu s kratkom njuškom, ali unatoč tome ima izrazito dobar njuh. Osjetila na koja se uglavnom
oslanja su vid i sluh. Zato kod risova možemo vidjeti savršeno razvijene oči i velike trokutaste uši s karakterističnim čupercima
dlake na vrhu. Izgled glave dodatno povećavaju zalisci sa strane, odnosno čuperci duže dlake uz obraze. Važno osjetilo je i njuh, što
mu omogućavaju brkovi i dlake koje rastu iz njuške, lica te iznad očiju.
Njegovo izduženo tijelo podupiru kraće prednje i nešto duže stražnje noge, koje mu omogućuju brze, dugačke skokove pri lovu. Iz
njegovih okruglastih šapa rastu oštre pandže, koje se u hodu uvlače u nabore kože na prstima, kako bi se mogao nečujno kretati. Ris
na stražnjim nogama ima četiri prsta, na prednjima pet. Na završetku tijela ima kratak, od 10 do 30 cm dugačak, rep s crnim vrhom.
ZA UČITELJA
MINI RJEČNIK:
Jedinka – svako pojedino biće
Uzorci – nešto što se na podlozi (pravilno) ponavlja ili se razlikuje od drugog uzorka
Životni prostor – prostor u kojem žive životinje (kreću se, hrane, razmnožavaju…)
UPUTE ZA IZVEDBU:
Učenicima podijelite likovni pribor. Dajte im upute da nacrtaju/naslikaju risa onako kako ga oni zamišljaju. Nakon toga kratkog
zadatka (oko 10 min), učenicima pustite snimku risa i pokažite više fotografija. Pri pokazivanju fotografija porazgovarajte o
karakteristikama risa na koje trebaju obratiti pozornost (duže stražnje noge, velike uši s čuperkom dlaka, kratak rep s crnim vrhom,
velike oči, velike šape…). Nakon toga dajte uputu da svaki učenik nacrta/naslika risa u njegovu prirodnom okruženju. Na kraju
sata usporedite sve radove. Mogu zaključiti da nijedan ris nije potpuno jednak. Objasnite da je tako i u prirodi; svaki ris ima svoj
jedinstven (individualni) uzorak krzna. Ta se karakteristika može koristiti u istraživanju za razlikovanje pojedinih jedinki. Objasnite
i u kakvu okolišu živi ris te da mu uzorak pomaže pri stapanju s okolišem.
Ako želite, možete učenicima dati da izaberu crtanje/slikanje vuka ili medvjeda – u tome slučaju porazgovarajte i o karakteristikama
tih dviju velikih zvijeri te pokažite njihove fotografije.
Autor: Miha Krofel
Crteži učenika osnovnih škola Brina (lijevo) i Zale (desno).
31
32
3. TRIADA
3. TRIADA
/3
3. TRIADA
ŠTO JEDEM?
RAZRED: 6. – 7. (PRIRODA/BIOLOGIJA)    ·    TRAJANJE: 1 ŠKOLSKI SAT
CILJEVI
Učenici:
•	Razumiju povezanost tjelesne građe spomenutih životinjskih skupina i prehrambenih prilagodbi i karakteristika (primjerice,
probavni trakt biljojeda i mesojeda, oblik zuba sisavaca)
Obrazovni ishodi:
•	Učenici razumiju različite prilagodbe životinja prema njihovu načina života
Pribor:
Radni list, olovke, lubanje životinja (ako učitelj ima tu mogućnost) ili njihove fotografije, snimke
TEORIJSKA PODLOGA:
S obzirom na to kojom se hranom hrane, životinje dijelimo na biljojede, mesojede i svejede. Kod njih su se razvile različite
morfološke prilagodbe lubanja. Možemo uočiti razlike u veličini i obliku lubanje, zuba i položaja očiju. Svejedima i mesojedima oči
su smješteno frontalno (naprijed), što im omogućuje dubinski vid. Biljojedima su oči smještene lateralno (sa strane), što im daje
šire vidno polje. Kod mesojeda su zubi drugačiji nego kod biljojeda. Očnjaci su im većinom dugi i šiljasti, dok kutnjaci imaju oštre
grizne površine. Biljojedi nemaju duge očnjake – kod nekih ih uopće ni nema, kutnjaci su pak razvijeni, mogu biti stepenasti i oštri,
a omogućavaju drobljenje i mljevenje biljne hrane. Svejedi imaju karakteristike i mesojeda i svejeda – očnjaci su većinom šiljasti,
kutnjaci su razvijeni i omogućavaju mljevenje i trganje hrane i biljnoga i životinjskoga podrijetla.
ZA UČITELJA
UPUTE ZA IZVEDBU:
Učenici pročitaju tekst i riješe zadatke.
U drugom dijelu učitelj razgovara s učenicima o razlikama između biljojeda, mesojeda i svejeda. Učitelj treba naglasiti da se
prehrana životinja razlikuje ovisno o godišnjim dobima. Na satu možete razgovarati o osobinama i morfološkim prilagodbama
ljudske lubanje.
1.
2.
MINI RJEČNIK:
Frontalno – oči su na lubanji smještene tako da su usmjerene prema naprijed
Lateralno – oči su na lubanji smještene tako da su usmjerene lijevo i desno
Očnjaci – zubi koji su smješteni u prednjem dijelu usne šupljine i u mesojeda su uglavnom duži i zašiljeni, a kraći i manje zašiljeni
kod biljojeda; kod ljudi su to zubi koji su treći po redu
Kutnjaci – zubi smješteni u stražnjem dijelu usne šupljine (pretkutnjaci i kutnjaci), koji su kod mesojeda izbočeniji i s manjom
površinom zagriza, namijenjeni trganju i komadanju hrane, dok su kod biljojeda kutnjaci razvijeniji s većom površinom zagriza;
kod ljudi su kutnjaci šesti, sedmi (i osmi zub), a pretkutnjaci četvrti i peti zub
ZA UČENIKE
1.
Ispod su prikazane fotografije različitih lubanja i njihovi opisi. Pažljivo pročitaj opis lubanje i pogledaj fotografije. Poveži naziv
životinje s pravim opisom lubanje. Napiši je li životinja biljojed, mesojed ili svejed (način prehranjivanja).
Pročitaj upute i riješi radni list.
ŽIVOTINJA
OPIS
LUBANJA (SLOVO)
SRNA
Dužina lubanje:
20 cm
Oči su na lubanji smještene lateralno – sa strane. Nosni je dio blago
izdužen. U gornjoj čeljusti nemaju sjekutiće. Očnjaci su jako mali,
smješteni iza donjih sjekutića te ih je na prvi pogled teško razlikovati od
njih. Iza očnjaka je dugačka praznina. Kutnjaci su razvijeni i stepenasti te
oštri.
VUK
Dužina lubanje:
26 cm
Oči su na lubanji smještene frontalno - usmjerene prema naprijed. Nosni
je dio izdužen. Očnjaci su dugi i zašiljeni. Iza očnjaka je kratka praznina.
Kutnjaci imaju oštre, zašiljene zagrizne površine. Na gornjem stražnjem
dijelu lubanje nalazi se veliki greben na kojem su smješteni mišići čeljusti
(najbolje vidljivo sa strane).
RIS
Dužina lubanje:
14 cm
Oči su na lubanji smještene frontalno – usmjerene prema naprijed, očne
duplje iznimno su velike i zaobljene. Nosni dio nije izdužen. Očnjaci su
dugi i šiljasti. Iza očnjaka je kratka praznina. Kutnjaci, kojih ima tri, imaju
oštre, zašiljene zagrizne površine. Na gornjem stražnjem dijelu lubanje
nalazi se manji greben na kojem su smješteni mišići čeljusti (najbolje
vidljivo sa strane).
DABAR
Dužina lubanje:
16 cm
Oči su na lubanji smještene lateralno – sa strane. Nosni je dio blago
izdužen. Sjekutići su jako oštri te stalno rastu, zovu se glodavci. Gornji
sjekutići usmjereni su prema dolje, donji sjekutići usmjereni prema gore
– pri zagrizu se spajaju i međusobno oštre; obojani su smeđe-narančasto
(zbog željeza u zubima). Iza sjekutića je dugačka praznina. Kutnjaci su
rašireni i ravni, s vidljivim žljebovima.
MEDVJED
Dužina lubanje:
35 cm
Oči su na lubanji smještene frontalno – usmjerene prema naprijed. Nosni
je dio izdužen. Očnjaci su dugi i zašiljeni. Iza donjih očnjaka je dugačka
praznina. Na gornjem stražnjem dijelu lubanje nalazi se veliki greben na
kojem su smješteni mišići čeljusti. Kutnjaci su rašireni i ne baš oštri.
PUH
Dužina lubanje:
5 cm
Oči su na lubanji smještene lateralno – sa strane. Nosni je dio blago
izdužen. Sjekutići su jako oštri te stalno rastu, zovu se glodavci. Gornji
sjekutići usmjereni su prema dolje, donji sjekutići usmjereni prema
gore – pri zagrizu se spajaju i međusobno oštre. Iza sjekutića je dugačka
praznina. Kutnjaci su rašireni i ravni, s vidljivim žljebovima.
Avtor fotografij lobanj: Iztok Tomažič
33
34
3. TRIADA
3. TRIADA
B
A
1.	 Lubanja sa strane (blago pod kutom)
2.	 Donja čeljust sa strane
3.	 Lubanja odozgo
4.	 Lubanja s gornjom čeljusti, slikana odozdo prema gore
1.	 Lubanja sa strane
2.	 Donja čeljust odozgo
3.	 Lubanja s gornjom čeljusti odozdo prema gore
4.	 Lubanja (bez donje čeljusti) odozgo
1
1
2
2
3
4
3
4
2 cm
1 cm
35
36
3. TRIADA
3. TRIADA
D
C
1.	 Lubanja sa strane
2.	 lubanja s gornjom čeljusti,
fotografirana odozdo prema gore
3.	 Donja čeljust sa strane
1.	 Lubanja sa strane
2.	 Lubanja odozgo
3.	 Lubanja s gornjom čeljusti odozdo prema gore
4.	 Donja čeljust sa strane
1
1
2
2
3
3
4
5 cm
2 cm
37
38
3. TRIADA
3. TRIADA
F
E
1.	 Lubanja sa strane
2.	 Dio lubanje s gornjom
čeljusti odozdo prema gore
3.	 Donja čeljust,
fotografirana odozgo
1.	 Lubanja sa strane
2.	 Lubanja s gornjom čeljusti,
fotografirana odozdo prema gore
3.	 Lubanja odozgo
4.	 Donja čeljust sa strane
1
1
2
2
3
3
4
2 cm
2 cm
39
40
3. TRIADA
3. TRIADA
2.
Koje su osobine zajedničke biljojedima?
3.
Koje su osobine zajedničke mesojedima?
4.
U različita godišnja doba dostupna je različita
hrana, pa se prehrana životinja razlikuje tijekom
godine. Na donjem grafikonu prikazana je
prehrana risa po godišnjim dobima. Znanstvenici
su analizirali izmet i želuce više risova te
zabilježili s čime su se hranili. „Učestalost
plijena u uzorcima“ udio je uzoraka u kojima
je bila prisutna određena vrsta hrane. Prouči
podatke u grafikonu i odgovori na pitanja.
    Papkari (srna, jelen, divokoza)
    Puh
    Ostali sisavci (lisica, voluharica, miš, zec)
    Ptice
    Strvina
U kojem se godišnjem dobu ris
hrani najraznovrsnije?
Kolika je učestalost pojavljivanja puha u prehrani risa u određeno doba godine?
Koji je plijen najčešći u proljeće, koji ljeti/u jesen,
a koji zimi?
a
c
b
ŠTO SAM NAUČIO/LA?
Ispuni tablicu:
ŽIVOTINJE DIJELIMO NA:
SVEJEDI
MESOJEDI
BILJOJEDI
Oči su smještene:
Očnjaci su:
Kutnjaci su:
Primjer životinje:
GDJE SE NALAZE ZVIJERI?
RAZRED: 8. (BIOLOGIJA)    ·    TRAJANJE: 1 ŠKOLSKI SAT
CILJEVI
Učenici:
•	Spoznaju da svaka vrsta ima ograničenu sposobnost prilagođavanja na promjene okoliša i da vrsta izumre ako se okoliš
odjednom previše promijeni
•	Razumiju da biološku raznolikost čuvamo izravnom zaštitom prirode i biosfere općenito, uz održivo korištenje okoliša
i održivim razvojem, pogotovo u zaštićenim područjima; spoznaju svrhu (hrvatskoga i međunarodnoga) sektorskog
zakonodavstva
•	Upoznaju neke rijetke i ugrožene vrste u svome okolišu
•	Razumiju utjecaje ljudi na biološke sustave (organizmi, ekosustavi, biosfera) i te utjecaje traže u svome okolišu (urbanizacija,
prekomjerno korištenje prirodnih izvora, degradacija i rascjepkavanje ekosustava, onečišćenje okoliša itd.)
Obrazovni ishodi:
•	Učenik je sposoban prostorno razmišljati te razumjeti podatke s karte
•	Učenik može samostalno donositi zaključke iz grafičkih prikaza i zemljovida
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM
GEOGRAFIJA
CILJEVI
Učenici:
•	Na primjerima ocjenjuju i razvijaju stav prema prirodnoj i kulturnoj baštini svoje domovine
•	Analiziraju posljedice gospodarskog razvoja za okoliš
•	Osvješćuju važnost očuvanja okoliša za održivi razvoj društva u sadašnjosti i budućnosti
•	Razlikuju odgovorno i neodgovorno upravljanje prostorom te važnost odgovornosti za preuzete obveze
•	Na temelju različitih izvora, statističkih podataka i digitalne građe izvlače sažetke te oblikuju zaključke i predlažu
rješenja
Pribor:
Otisnuti zemljovidi, radni listovi, olovke
TEORIJSKA PODLOGA:
U Hrvatskoj su velike zvijeri raširene na područjima s dovoljno hrane, prostora za razmnožavanje i odgoj mladunaca te dovoljno
velikom vjerojatnosti za preživljavanje. Ris, vuk i medvjed za to trebaju pretežno šumska područja, gdje se nalaze i njihovi izvori
hrane i gdje su uglavnom sigurni od čovjeka i njegovih aktivnosti. Najvažniji izvor hrane za risa su srne, za vuka jeleni, a za medvjeda
pretežno hrana biljnog podrijetla. Raširenost svih triju velikih zvijeri uglavnom se podudara, jer trebaju slična staništa. Hrvatska je
pokrivena šumom 47,5 %, međutim te životinje ne naseljavaju sva prikladna šumska područja. Razlozi za to mogu biti neprohodna
područja ili prepreke između prikladnih područja. Neprohodna područja su, primjerice, veća područja poljoprivrednog, prigradskog
krajolika ili prometna infrastruktura (npr. autoceste, koje sprečavaju ili ograničavaju prolaz životinja).
ZA UČITELJA
UPUTE ZA IZVEDBU:
Učenici pomoću dobivenih zemljovida odgovaraju na pitanja.
U drugom dijelu učitelj razgovara s učenicima o njihovim odgovorima i zaključcima.
1.
2.
MINI RJEČNIK:
Životni okoliš – okoliš koji obuhvaća sve žive i nežive čimbenike koje određena vrsta treba za preživljavanje
U PROLJEĆE:
0
20
40
60
80
100
U LJETO/JESEN:
ZIMI:
PROLJEĆE
Učestalost plijena u uzorcima [ % ]
LJETO/JESEN
ZIMA
41
42
3. TRIADA
3. TRIADA
ZA UČENIKE
Zemljovid 1:
VRSTE
KRAJOLIKA U
HRVATSKOJ:
Zemljovid 3:
GUSTOĆA
NASELJENOSTI
PO OPĆINAMA:
Zemljovid 2:
GLAVNE
HRVATSKE
PROMETNICE:
Izvor:
Ministarstvo
graditeljstva i
prostornog uređenja,
NN 106/2017 (prosinac
2017)
https://mgipu.gov.
hr/o-ministarstvu-15/
djelokrug/prostorno-
uredjenje-3335/
strategija-prostornog-
razvoja-republike-
hrvatske/4096
Izvor:
Popis stanovništva,
kućanstava i stanova
2011
https://www.dzs.hr/hrv/
censuses/census2001/
Popis/Graphs/gusposto_
hrvbody.html
Zemljovid 4:
GDJE U
HRVATSKOJ
OBITAVA RIS:
Izvor: Plan upravljanja
risom u Republici
Hrvatskoj za razdoblje
od 2010. do 2015.
Rujan, 2010.
Ministarstvo zaštite
okoliša, prostornog
uređenja i graditeljstva,
Str. 14.
Izvor:
Portal hrvatske
tehničke baštine, autori:
P Feletar i D Hozjan
(veljača 2018)
https://tehnika.lzmk.hr/
cestovni-promet/
43
44
3. TRIADA
3. TRIADA
Što primjećujete na zemljovidima? Zapišite najmanje tri zapažanja.
Koja je vrsta od gore spomenutih životinja najraširenija u Hrvatskoj? Na kojim područjima obitava?
Koja je vrsta od gore spomenutih životinja najmanje raširena u Hrvatskoj? Na kojim područjima obitava?
Na kojem su području u Hrvatskoj raširene sve tri vrste zvijeri? Zašto je to tako?
Kako vrsta okoliša utječe na raširenost velikih zvijeri? (Odgovore oblikuj na temelju zemljovida.)
Kako cestovne prometnice utječu na raširenost velikih zvijeri? (Odgovore oblikuj na temelju zemljovida.)
Kako naseljenost utječe na raširenost velikih zvijeri? (Odgovore oblikuj na temelju zemljovida.)
Što misliš zašto velike zvijeri nisu prisutne u Slavoniji?
Što misliš zašto je velika gustoća naseljenosti medvjeda u Gorskom kotaru i Lici, dok je u Primorju prisutan ponekad?
Zemljovid 5:
GDJE U
HRVATSKOJ
OBITAVA VUK:
Izvor:
Procjena veličine
populacije vuka (Canis
lupus) u Hrvatskoj za
razdoblje od 01. lipnja
2018. do 01. lipnja
2019. godine. Travanj,
2020. Ministarstvo
zaštite okoliša i
energetike. Str. 6.
Zemljovid 6:
GDJE U HRVATSKOJ
OBITAVA
MEDVJED:
Izvor:
Plan gospodarenja
smeđim medvjedom
(Ursus arctos L.) u
Republici Hrvatskoj.
2019. Ministarstvo
poljoprivrede,
Ministarstvo zaštite
okoliša i energetike i
projekt „LIFE DINALP
BEAR“. Str.
45
46
3. TRIADA
3. TRIADA
ŠTO SAM NAUČIO/LA?
REGIJA
VRSTA ŽIVOTINJA
NASELJENOST (DJELOMIČNA / U CIJELOSTI)
Slavonija i Baranja
Hrvatsko zagorje
Međimurje
Pokuplje
Banija
Gorski kotar
Lika
Istra i Kvarner
Dalmacija
1.
Zaokruži TOČNO ili NETOČNO.
Na cijelom šumskom području Hrvatske obitava barem jedna od triju velikih vrsta zvijeri.            TOČNO           NETOČNO
2.
Svakoj regiji dodaj vrstu životinja koja u njoj obitava. Napiši i naseljava li to područje u cijelosti ili djelomično.
Kako biste lakše zamislili granice područja/regija možete posjetiti internetsku stranicu:
VELIKE ZVIJERI I LJUDI –
KAKO OSTVARITI SUŽIVOT
RAZRED: 8. (BIOLOGIJA)    ·    TRAJANJE: 1 - 2 ŠKOLSKA SATA
CILJEVI
Učenici:
•	Na temelju primjera dolaze do spoznaje o osnovnoj i primijenjenoj znanosti te interdisciplinarnosti
•	Shvaćaju da je znanje o biologiji sve važnije za usvajanje relevantnog nacionalnog i međunarodnog zakonodavstva
Obrazovni ishodi:
•	Učenici su sposobni razumjeti i sažeti bit napisanoga te znaju kritički procijeniti pročitane informacije
•	Kroz vježbu učenici razvijaju kritičko razmišljanje, uče kako postići kompromise te poboljšavaju komunikacijske vještine
TEORIJSKA PODLOGA:
Na Zemlji ne živimo samo mi, ljudi, nego taj prostor dijelimo s drugim organizmima. Neki su nam često neprimjetni, dok drugi
mogu izazvati različite reakcije – od sreće do straha. Velike zvijeri jedna su od skupina životinja koje kod ljudi izazivaju brojne
emocije i reakcije. Kakvo mišljenje stvaramo o njima ovisi o našim interesima i znanju. Ako u Hrvatskoj želimo očuvati velike zvijeri
te istovremeno boraviti na području na kojem žive i one, moramo pronaći rješenje za suživot. To je ponekad iznimno teško, jer kao
složeno društvo imamo i vrlo različite interesne skupine – primjerice, poljoprivrednici, lovci, prirodoznanci, znanstvenici, vladini
službenici. Među tim različitim dionicima često nastaju neslaganja u vezi s očuvanjem velikih zvijeri. Vukovi i medvjedi mogu biti
konfliktna vrsta, koja često uzrokuje štetu na domaćim životinjama ili drugoj imovini. Negativni stavovi mogu se odraziti i na druge
vrste zvijeri (poput risa), koje u pravilu nanose puno manje štete životinjama na pašnjacima te mogu imati značajan utjecaj na
potporu naseljavanja risa u Hrvatsku. Populacija risa kod nas toliko je mala da njezinu opstanku prijeti križanje u srodstvu. Uspješno
naseljavanje risova i njihovo prihvaćanje od strane lokalnog stanovništva omogućuje preživljavanje risa u Hrvatskoj.
Kako riješiti te izazove, pitanje je na koje različite skupine imaju različite odgovore. Važno je poznavati ekologiju i biologiju tih
životinja, jer samo na temelju toga znanja možemo stvoriti planove koji omogućuju rješavanje sukoba i usvojiti rješenja temeljena
na kompromisima dionika.
ZA UČITELJA
MEĐUPREDMETNA POVEZANOST S PREDMETOM ZA
ETIČKO-MORALNO OBRAZOVANJE
CILJEVI
Učenici:
•	Razvijaju sposobnost proučavanja razlika unutar zajednica i između njih
•	Razumiju koliko je uzajamna tolerancija članova važna za zajednicu
•	Uče i usvajaju strategije i postupke koji omogućavaju suradnju i mirno rješavanje sukoba
•	Kroz medijske poruke i događaje u svakodnevnom životu uče o stereotipima i predrasudama i razvijaju kritički
stav prema njima
•	Uče o važnosti tolerancije i uzajamnog poštovanja za kulturu suživota
•	Razumiju važnost dijaloga i suradnje te solidarnosti
Pribor:
Tiskani članci i komentari, opisi pojedinih interesnih skupina, papir, olovke
Autor: Rok Černe
47
48
3. TRIADA
3. TRIADA
UPUTE ZA IZVEDBU:
Učitelj prvo pripremi razred. Stolove postavi tako da stvori četiri skupine.
Učitelj unaprijed pripremi listiće, koje učenici izvlače. Na njima je navedena interesna skupina koju će učenik predstavljati i
opis te interesne skupine. Učenici koji ne dobiju listić okupljaju se u skupinu koja će predstavljati stanovništvo, koje također
može aktivno sudjelovati, postavljati pitanja i davati mišljenja. Učitelj može listiće dati svim učenicima – u tome su slučaju
interesne skupine zastupljenije.
Učitelj zatim podijeli članke i odabrane komentare interesnih skupina, koje učenici trebaju pročitati (učitelj može potražiti
novije članke i vijesti). Nakon čitanja, učenici unutar interesne skupine kroz razgovor stvaraju mišljenje i stav koji će zastupati.
Potom može početi rasprava.
Učitelj ima ulogu moderatora, daje riječ, postavlja podpitanja, sažima određene podatke. Učenici zagovaraju stavove
svoje interesne skupine. Na kraju sata komentiraju izjave, iznose svoja mišljenja o svemu što je rečeno te pokušaju doći do
kompromisa treba li i kako ostvariti suživot s velikim zvijerima. Važne zaključke upišu u bilježnicu.
1.
OPISI INTERESNIH SKUPINA:
MINISTAR OKOLIŠA
Da biste došli na taj položaj, morali ste uložiti puno vremena i truda. Uvjereni ste da radite dobro, pa vam je u interesu biti na tome
položaju i u sljedećem vladinom mandatu. Želite pomiriti razmišljanja svih dionika te ih dovesti do zajedničkog stava, odnosno
kompromisa. Znate da ne mogu svi biti zadovoljni u potpunosti, pa situaciju pokušavate okrenuti tako da svatko dobije osjećaj da
je saslušan i da to shvaćate ozbiljno. Vaš je problem što ideja svakoga dionika o nekoj točki košta – ili kupnja električnih ograda, ili
subvencije za dodatnu potporu uzgoju stoke na način prijateljski za velike zvijeri, ili praćenje populacije te nadzor njezina odstrela.
Vaša su sredstva ograničena i ne možete ih dijeliti „šakom i kapom“. Ponekad vam pomalo ide na živce što svi očekuju da spasite
svijet, iako ste  spremni učiniti puno.
STOČAR 1
Otkad znate za sebe vaša obitelj uzgaja sitnu stoku za meso. Stoka je ograđena dvjema žicama, čime se sprečava da pobjegne i
napravi štetu na tuđoj imovini. Nasuprot tome, čini vam se da velike zvijeri, koje je zaštitila država, uzrokuju veliku štetu i vama
i susjedima uzgajivačima. Kako su vaši pašnjaci udaljeni od vašeg imanja, teško vam je zamisliti da svaki dan hodate kako biste
stado zatvorili unutar električne ograde, za koju stručnjaci tvrde da štiti od napada vuka i medvjeda. Ove ste godine već pretrpjeli
štetu nakon što vam je vuk ubio 15 ovaca, prošle vam je godine medvjed nanio veliku štetu na pčelinjaku. Zato ni u kojem slučaju
ne odobravate naseljavanje risa iz Karpata, jer ne želite da vam i ta zvijer nanosi štetu. S risom ili bez njega, očekujete dodatnu
potporu za proizvodnju domaćega mesa u Hrvatskoj.
LOVAC 1
Predsjednik ste lovačkoga društva i njegovi članovi vas poštuju. Ris vam se sam po sebi čini zanimljiv te je, kao i vuk i medvjed,
nekakav simbol divljine. Zato se ne protivite naseljavanju. U vašem lovištu za vašega mandata nije bilo risa, pa se bojite kako će
utjecati na brojnost divljači koja je kod vas nešto manja. Razlog za brigu je i situacija s vukovima, čija se populacija raširila u vaše
i okolna lovišta. Mislite da bi utjecaj na divljač zbog toga mogao biti još veći, a ris takvu situaciju može samo pogoršati, pogotovo
jer šumarska struka, koja donosi planove odstrela zvijeri, istodobno zahtijeva povećanje planova za odstrel biljojeda (srne, jeleni).
LOVAC 2
Predsjednik ste lovačkoga društva i njegovi članovi vas poštuju. Ris vam se sam po sebi čini zanimljiv te je, kao i vuk, nekakav
simbol divljine. Zato se ne protivite naseljavanju. Doživjeli ste sve – odsutnost risa iz vaših šuma, njegovo ponovno naseljavanje i
porast populacije, potom njezin pad, sve do danas. Po vašem je mišljenju ris dio naših šuma i znate da divljači ima dovoljno i za risa
i za lovce. Što se tiče vuka i medvjeda, imate isto tako pozitivno mišljenje. Shvaćate da vukovi kao grabežljivci imaju velik utjecaj
na divljač te da je to u ekosustavu važno za očuvanje raznolikosti, zato se zauzimate za njihov opstanak, a ponekad i za mogućnost
reguliranja njihova broja, ako je to potrebno.
ZAŠTITNIK PRIRODE
Na prirodu gledate kao na nešto što se ne može samo zaštititi od ljudskih utjecaja. Bojite se da biste uništili njezinu čarobnost, jer
znate da su prirodni procesi vrlo isprepleteni, a prisutnost ili odsutnost različitih vrsta ima međusobni utjecaj. Risa su istrijebili ljudi
i ako se sami ne pobrinemo za njegov opstanak, bez sumnje će izumrijeti u Hrvatskoj, a s vremenom možda i u Europi. Znate da
je odstrel divljači veći od broja životinja koje ulovi ris, koji je plaha vrsta, koja se zadržava u šumi, pa ne očekujete dodatne napade
na sitnu stoku. K tomu ste u projektu predvidjeli kupnju više kompleta električnih ograda, koje ćete podijeliti uzgajivačima. Što se
tiče šteta koje uzrokuju vuk i medvjed, već ste pronašli neka rješenja – stoku i pčelinjake možemo zaštititi električnim ogradama,
a pomoću kontejnera otpornih na medvjede možemo smanjiti dolazak medvjeda do naseljenih mjesta. Prisutnost vuka izaziva više
sukoba, ali ste sigurni da se i na tome području možemo pronaći rješenja za suživot u daljnjim projektima.
STOČAR 2
Još dok je bila mala, vaša je baka tjerala sitnu stoku na pašu. U vrijeme vaših roditelja to se financijski više nije isplatilo te su tu
praksu napustili. Nekoliko su puta pretrpjeli štetu koju su uzrokovali vuk i medvjed, što je za njih bio velik financijski udarac.
Imanje ste preuzeli prije nekoliko godina i kako niste željeli pretrpjeti štetu kao vaši roditelji, zatražili ste subvencioniranje kupnje
električne ograde i dvaju pastirskih pasa preko nekog europskog projekta. Otkako svoju stoku svaku večer zatvorite električnom
ogradom, a po danu je čuvaju psi, više nemate šteta. To vam uzima nešto dodatnog vremena, a ograda i psi također koštaju. Ipak,
čini vam se važno da u Hrvatskoj imamo i velike zvijeri – ako ih nemamo mi, zašto bi ih imao netko drugi u Europi? Unatoč tome,
zalažete se za veći financijski poticaj razvoju poljoprivrede prijateljske zvijerima.
1:
2:
4:
5:
6:
3:
2.
4.
3.
MINI RJEČNIK:
Električne ograde – posebne ograde namijenjene čuvanju stoke od napada vuka i medvjeda
Pastirski psi – psi različitih pasmina, koji se koriste za zaštitu stada od vukova
Populacija – skupina jedinki iste vrste koja živi na određenom području u određeno vrijeme
Teritorij – područje koje jedinke aktivno obilježavaju i brane od jedinki iste ili druge vrste kako bi na tome području obranile i
očuvale izvore hrane koje trebaju za preživljavanje i razmnožavanje
Subvencija – novčana naknada za štetu koju su prouzročili vanjski čimbenici, primjerice vukovi ili medvjedi, unatoč upotrebi
preventivnih mjera (npr., upotreba električnih ograda ili pastirskih pasa)
Monitoring – praćenje, sustavno prikupljanje različitih podataka, kao što su brojnost i raširenost populacije, prepoznavanje
područja na kojima se jedinke razmnožavaju, praćenje razvoja populacije, lociranje teritorija te proučavanje ponašanja životinja
Divljač – vrsta slobodnih sisavaca i ptica koje lovci love tijekom određene lovne sezone; u slučaju velikih zvijeri najvažnije su
vrste divljači jelen i srna
Odstrel – uklanjanje određenog broja primjeraka neke vrste iz prirode, a koje je odobrila država
PITANJA UČITELJA - MODERATORA
(učitelj može dodati ili izostaviti pitanja ovisno o dijalogu među skupinama. Ako razgovor teče bez učiteljeve intervencije, ne
mora postavljati pitanja, nego samo usmjerava razgovor.)
•	Smatrate li da su velike zvijeri u Hrvatskoj važne i zašto to mislite?
•	Zašto ne odstrelimo sve vučje čopore u Hrvatskoj?
•	Možemo li odstrelom smanjiti štetu na sitnoj stoci?
•	Koliko je po vašem mišljenu potrebno odstreliti vukova/medvjeda i risova i zašto?
•	Kako možemo zaštititi stoku od napada vuka?
•	Kako možemo zaštititi pčelinjake od medvjeda?
•	Kako možemo smanjiti/spriječiti dolazak medvjeda u blizinu naselja i odlagališta otpada?
•	Što mislite o krivolovu?
•	Tko je, po vašem mišljenju, odgovoran za krivolov?
•	Kako nadzirati brojnost populacija velikih zvijeri?
•	Jesu li velike zvijeri opasne za ljude? Koje?
•	Može li Hrvatska bez velikih zvijeri?
•	Možemo li pronaći rješenja za suživot s velikim zvijerima?
•	Što bi se dogodilo kada na području Hrvatske više ne bi bilo velikih zvijeri?
•	Je li naseljavanje risova važno za njihovo očuvanje?
•	Može li naseljavanje risova prouzrokovati štetu kod stočara?
Autor: Rok Černe
49
50
3. TRIADA
3. TRIADA
KOMENTARI:
Ne slažem se s tvrdnjom stručnjaka da postoje ljudi koji vukove ne vole samo onako, a priori; dok ne radi štetu, nijedna
životinja nije omražena, ali kada ti ptice oberu voće i grožđe, kad ti vuk zakolje 20 ovaca, svi se predomisle. Također i tvrdnja
da imamo dovoljno prostora za sadašnju populaciju vukova je iskrivljena, jer da imamo dovoljno prave divljine, ne bi se vukovi
selili tamo – simo, problem su ceste, željeznice i naselja, trebamo li sve to uništiti i otići živjeti na otok kako bi vuk imao
dovoljno prostora?
KOMENTARI:
Zvijeri su po Zakonu o zaštiti prirode državno vlasništvo. Po zakonu vlasnik je odgovoran za materijalnu štetu koju počini
njegovo vlasništvo. I kada pas nekoga ugrize, odgovoran je vlasnik materijalno i kazneno. Tako bi država u potpunosti trebala
odgovarati za štetu koju prouzrokuju zvijeri te je i spriječiti. Kako su zvijeri vlasništvo svih poreznih obveznika – države,
normalno je i legalno da troškovi budu pokriveni iz džepova svih poreznih obveznika, a ne samo onih koji su pretrpjeli štetu.
Teško ćemo ostvariti suživot sa zvijerima, uvijek će biti sukoba. Živim na području na kojem još nema vukova i medvjeda, ali
kada razgovaram s ljudima koji se s njima susreću svaki dan, svi su zabrinuti, neka struka kaže što hoće, sumnjam da stručnjaci
žive na terenu gdje se to događa, lako je drugima dijeliti savjete.
Možemo prihvatiti zamisao da je odstrel vuka u blizini pašnjaka i naselja dobro rješenje, jer se možda prestraše te se ne budu
više približavali imanjima.
Vukova ima previše, potrebno je smanjiti brojnost populacije. To je jednostavna i prirodna mjera, stara kao i čovjekov suživot
sa životinjama. Čovjek se morao izboriti za svoj životni prostor. Danas nije drugačije – ako vuka na nekom području nije
bilo jako dugo, onda ni danas nema tamo što tražiti. U Dalmatinskoj zagori i još nekim područjima radi se o sigurnosti
stanovništva, posebno su izložena djeca na putu do školskog autobusa, na igralištima ili drugdje u prirodi. Očekivao bih barem
istu brigu za sigurnost te djece, kao što smo inače zabrinuti za sigurnost djece drugdje.
1:
1:
2:
3:
4:
1:
https://www.index.hr/vijesti/clanak/Zastita-vuka-u-Hrvatskoj-u-krizi-Ako-vama-u-Zagrebu-treba-
vuk-ogradite-Sljeme/804411.aspx
2:
https://www.index.hr/vijesti/clanak/uznemirujuce-vukovi-kod-gracaca-zaklali-87-ovaca/2269710.aspx
3:
https://www.jutarnji.hr/life/u-hrvatsku-uskoro-iz-rumunjske-stize-prvi-ris-migrant-star-je-cetiri-
godine-tezak-21-kilogram-i-u-punoj-snazi-a-evo-zasto-ga-uvozimo-u-lijepu-nasu-8443556
4:
https://lag-petrova-gora.hr/dokumenti/pdf/Kako%20prijaviti%20stetu%20od%20vuka%20i%20risa.pdf
ČLANAK
ČLANAK
ČLANAK
ŠTO SAM NAUČIO/LA?
ZA UČENIKE
Smatraš li da velike zvijeri u prirodi imaju važnu ulogu?
Koji su razlozi da vukovi, medvjedi i risovi dolaze u sukob s određenim interesnim skupinama?
Što misliš, koja su rješenja za suživot s vukovima, medvjedima i risovima?
Autorja: Jernej Javornik (na dnu i na sredini) i Tomaž Berce (na vrhu lijevo i desno)
51
52
3. TRIADA
3. TRIADA
KOLIKO RISOVA IMAMO?
RAZRED: 5. – 8. (PRIRODOZNANSTVENI PRISTUP)    ·    TRAJANJE: 1 ŠKOLSKI SAT
CILJEVI
Obrazovni ishodi:
•	Učenik zna uočiti i dati primjere živih bića, pojava, predmeta i sl., navesti sličnosti i razlike te prepoznati obrasce ili pravila
Pribor:
Radni listovi, olovke
TEORIJSKA PODLOGA:
Za uspješnu zaštitu i očuvanje vrsta potrebno je redovito provoditi nadzore (monitoring) ili pratiti stanje pojedinih vrsta.
Monitoring vrste je sustavno prikupljanje različitih podataka, kao što su veličina i raširenost populacije, identificiranje područja
u kojima se jedinke razmnožavaju, praćenje populacijskih trendova, lociranje teritorija te proučavanje ponašanja životinja. Takve
podatke prikupljaju istraživači, stručnjaci i drugi zainteresirani građani koji se dobrovoljno uključuju u sustavne planove prikupljanja
podataka, kroz višegodišnja istraživanja, tijekom kojih koriste iste metode praćenja. Tako mogu međusobno razmjenjivati podatke.
Što dulje istraživači provode takve monitoringe, to je veća vrijednost prikupljenih podataka. Dobivanje podataka o životinjama u
prirodnom okolišu veliki je izazov, jer ih je teško izravno promatrati. Zato se istraživači koriste različitim istraživačkim metodama.
Postoje invazivne i neinvazivne metode proučavanja.
Tijekom vježbe upoznat ćete neinvazivnu istraživačku metodu. Neinvazivna metoda znači da istraživač ne dolazi u neposredni
dodir sa životinjom. Takva se metoda koristila za procjenu brojnosti risova u Hrvatskoj. Metoda se zove fotoidentifikacija. Temelji
se na tome da na području na kojem obitavaju risovi postavimo automatske kamere, koje imaju ugrađen senzor pokreta. Kamere
se aktiviraju kada detektiraju pokret te snime fotografiju ili video. Tako dobijemo snimke različitih životinja, među kojima mogu
biti i snimke risa. Na temelju fotografija risova možemo prepoznati pojedine primjerke, jer svaka jedinka ima jedinstven uzorak,
kao što je kod ljudi otisak prsta. Ta nam metoda daje informacije o identitetu risova, njihovu razmnožavanju (u slučaju da opazimo
mladunce), raširenosti te najmanjem broju.
Naravno, za planiranje svake metode potrebno je pažljivo proučiti način primjene metode, kako bismo sa što manje truda mogli
dobiti najbolje moguće podatke. Zato na terenu najprije treba pronaći znakove prisutnosti vrste. Nalaze li se dlake u blizini nekih
koliba i drugih objekata u šumi o čije se uglove risovi trljaju pri obilježavanju teritorija, tragovi u blatu ili snijegu, je li pronađen
plijen risa. Tako možemo odrediti gdje se u prostoru nalaze risovi, jer oni često koriste iste staze za kretanje. Tek kada znamo da
su risovi prisutni na određenom području, ima smisla instalirati kamere koje se aktiviraju kada detektiraju kretanje i dobiti njihove
fotografije.
ZA UČITELJA
UPUTE ZA IZVEDBU:
Učenici pročitaju tekst i riješe zadatak.
Nakon vježbe porazgovarajte s njima o dobivenim rezultatima te kakve podatke možemo dobiti takvom istraživačkom
metodom?
Fotoidentifikacija je jedna od istraživačkih metoda koju možemo koristiti u određivanju broja risova. Pomoću fotozamki ili
automatskih kamera, koje snimaju fotografije životinja u prirodi, možemo analizirati dobivene snimke te razlikovati pojedine
risove jedne od drugih. Svaki ris ima jedinstven uzorak točaka i mrlja na tijelu. Ta jedinstvenost omogućuje istraživačima da
mogu pojedinog risa prepoznati na različitim fotografijama.
1.
2.
1.
MINI RJEČNIK:
Fotoidentifikacija – istraživačka metoda u kojoj analizom i usporedbom više fotografija identificiramo iste primjerke na
različitim fotografijama
Invazivna istraživačka metoda – istraživačka metoda kod koje je za prikupljanje podataka potrebno doći u neposredan dodir s
organizmima (primjerice, hvatanje, uzimanje uzoraka krvi ili tkiva)
Neinvazivna istraživačka metoda – istraživačka metoda kod koje podatke o organizmima možemo prikupiti bez neposrednoga
dodira s njima ili zadiranja u životinju
Automatska kamera – ili fotozamka je kamera s ugrađenim senzorom za detektiranje kretanja, koju možemo koristiti za izradu
fotografija i snimaka u prirodi bez prisutnosti čovjeka
ZA UČENIKE
Pročitaj tekst i riješi zadatak.
Na gornjim je fotografijama prikazan primjer ručne identifikacije jedinki risa po uzorku njihova krzna. Crveni kvadrat prikazuje
kako su istraživači pomoću uzoraka mrlja usporedili po dvije snimke istog (fotografija gore) ili različitog (fotografija dolje) risa.
Izvor: LIFE Lynx internetska stranica – izvještaj o praćenju fotozamkama, stranica 8.
53
54
3. TRIADA
3. TRIADA
Razmisli i napiši zašto bi bilo važno za svaku jedinku imati fotografiju lijeve i desne strane?
ŠTO SAM NAUČIO/LA?
Kojom metodom možemo ustanoviti brojnost životinja na nekom području i na čemu se temelji?
Što znači izraz fotoidentifikacija?
ŠTO RADIM I GDJE SE NALAZIM?
RAZRED: 8. (BIOLOGIJA)    ·    TRAJANJE: 1 ŠKOLSKI SAT
CILJEVI
Učenici:
•	Spoznaju istraživačke metode u biologiji
•	Nauče koje su neke rijetke i ugrožene vrste kod nas
Obrazovni ishodi:
•	Učenici nauče jednu od istraživačkih metoda pomoću koje proučavaju euroazijske risove
•	Učenici nauče čitati podatke iz proračunske tablice te ucrtavati točke na zemljovid
Pribor:
Radni listovi, olovke, ravnalo
TEORIJSKA PODLOGA:
Organizmi su različito raspoređeni u prostoru. Gdje će se naseliti, ovisi o primjerenosti okoliša, dostupnosti hrane, prisutnosti
drugih organizama te njihovoj ekologiji ili životnim potrebama. Razlikujemo teritorijalne vrste životinja, kao što su ris i vuk, te
neteritorijalne životinje, kao što je medvjed. Vuk na svojem području živi u čoporu, a svaki čopor ima zasebni teritorij. Ris na
svome području živi sam (samotnjak). Teritorij mužjaka može se preklapati s teritorijem ženke, ali ne i s teritorijem drugih mužjaka.
Medvjed, za razliku od vuka i risa, nije teritorijalna životinja, pa se na jednom području može kretati više jedinki.
Pomoću istraživačke metode telemetrije možemo odrediti kamo se u prostoru životinje kreću te zaključiti što rade u određenom
trenutku. Metoda telemetrije temelji se na tome da životinju ulovimo i stavimo joj ovratnik (najčešće) s posebnim uređajima
koji prenose signale, bilježe lokaciju ogrlice (GPS uređaj), mjere temperaturu okoliša, kretanje životinje te sve te podatke šalju
istraživačima. Ogrlica ima odašiljač signala (radijskog i mobilnog) i bateriju. Na životinji je oko godinu dana (ovisno o postavkama i
bateriji), nakon čega se otvori i padne. Za to vrijeme istraživačima putem mobilnog signala šalje poruke s više informacija. Pomoću
te metode dobivamo podatke o tome gdje se životinja nalazila u određenom trenutku, kako se brzo kretala, kada smo zabilježili te
podatke itd. Pomoću računalnih programa možemo nacrtati točke kretanja životinja, a zajedno s ostalim informacijama možemo
zaključiti kako se životinja ponaša u prostoru.
ZA UČITELJA
MINI RJEČNIK:
Telemetrija – istraživačka metoda kod koje pomoću telemetrijske
ogrlice i različitih odašiljača možemo dobiti podatke o lokacijama i
aktivnostima organizama
Teritorij – područje koje jedinke aktivno označuju i brane od ostalih
jedinki iste ili druge vrste, kako bi obranile i sačuvale izvore hrane na
tome području koji su im potrebni za opstanak i preživljavanje. Teritorij
je manji od životnog prostora
Životni prostor – područje različite veličine u staništu pojedine vrste,
koje uključuje potrebne životne uvjete za opstanak i razmnožavanje
određene jedinke; veličina životnog prostora ovisi o količini izvora
dobara (prije svega hrane) te se mijenja tijekom godina ili života jedinki;
životni prostor je veći od teritorija
Čopor – manja skupina jedinki (većinom srodnih primjeraka) iste
vrste, koja živi na istom području, međusobno komunicira i surađuje,
karakterističan za npr. vukove
Samotnjak – vrsta organizma koja većinu vremena živi sama te se s
jedinkama iste vrste susreće tijekom parenja te samo iznimno izvan toga
vremena; karakteristično za npr. medvjeda i risa (ponekad su samotnjaci
i neki primjerci vrsta koje inače žive u skupinama ili zajednicama)
UPUTE ZA IZVEDBU:
S učenicima razgovarajte o telemetriji kao istraživačkoj metodi te njezinoj namjeni. Neka učenici pomoću teksta ispune radni list.
Zajedno provjerite njihove odgovore.
Dinko s ovratnikom
Izvor: http://www.risi.si/Slika:Dinko.JPG
Pred tobom je zahtjevan zadatak. Dobio/la si više snimaka iz različitih automatskih kamera, koje su bile postavljene na
području na kojem se pojavljuje ris. Zanima te koliko si različitih jedinki „uhvatio/la“ fotozamkom. Zdesna imaš prostor za
bilješke, gdje možeš upisati sličnosti među jedinkama, kako bi lakše otkrio/la koliko si jedinki uspio/la fotografirati. Usporedi
pojedinačne parove risova, pri čemu obrati pažnju na izraženije uzorke.
2.
55
56
3. TRIADA
3. TRIADA
Pomoću gore opisane metode istraživači su dobili podatke o ženki risa Teji i mužjaku Goruu. Podatke o mužjaku već su unijeli
u zemljovid te ih označili žutim točkama. Podaci o ženki Teji još nisu nacrtani, osim 2 lokacije, gdje su pronašli njezin plijen
(označeno crvenim točkama). Pomoću podataka iz tablice ucrtaj u zemljovid točke gdje se nalazi Teja. Spojite točke po redu
njezina kretanja (od 1. do 18. točke). Odgovori na pitanja.
1.
ZA UČENIKE
Pročitaj tekst i riješi zadatke.
PODACI O ŽENKI RISA TEJI
TOČKA
Y KOORDINATA
X KOORDINATA
VRIJEME U DANU
AKTIVNOST RISA
1
N
6
2:00
40
2
M
7
4:00
45
3
N
7
5:00
50
4
M
9
6:00
55
5
K
10
7:00
50
6
M
8
8:00
35
7
L
9
10:00
25
8
J
12
12:00
20
9
I
11
13:00
15
10
J
11
14:00
25
11
K
11
15:00
35
12
I
10
16:00
40
13
I
12
17:00
55
14
I
13
18:00
60
15
H
12
19:00
55
16
G
12
20:00
45
17
H
11
22:00
40
18
H
13
24:00
40
U koje se doba dana Teja vraćala plijenu i koliko se to puta dogodilo? Objasni.
Koje podatke možeš iščitati iz tablice?
Mužjak Goru - životni prostor
Ženka Teja - životni prostor
Mužjak Goru
Ženka Teja (plijen)
57
3. TRIADA
U kojem je dijelu dana ženka risa Teja najaktivnija?
VODILNI
PARTNER
PROJEKTNI
PARTNERJI
Kad biste rekli da Teja odmara?
Kolika je vrijednost Tejine najveće i najmanje aktivnosti?
ŠTO SAM NAUČIO/LA?
Na kojoj su se koordinatnoj točki mogli susresti risovi Teja i Goru?
Preklapa li se teritorij mužjaka i ženke (zemljovid)?        DA        NE
Pomoću podataka koji su ponuđeni u predzadnjem (Vrijeme u danu) i zadnjem (Aktivnost ženke risa) stupcu tabele nacrtaj
graf aktivnosti ženke risa. Na osi x neka budu vremenski podaci (sat u danu), na y osi aktivnost ženke. Njezina je aktivnost
izračunata s obzirom na podatke o njezinoj brzini i drugih parametara, ali nema posebnu jedinicu. Označite osi x i y i dodajte
naslov grafikona. Pomoću grafa odgovori na pitanja u nastavku.
2.
AKRONIM:
Carnivora Dinarica
IME PROJEKTA:
Prekogranična suradnja i usluge ekosustava u dugoročnom očuvanju populacija velikih zvijeri u sjevernim Dinaridima  /
Čezmejno sodelovanje in ekosistemske storitve za dolgoročno ohranjanje populacij velikih zveri v severnih Dinaridih
ŠIFRA PROJEKTA:
INTERREG SLO-HR 410
TRAJANJE PROJEKTA:
01.09.2018 – 31.8.2021
www.carnivoradinarica.eu    |    carnivora.dinarica@gmail.com    |    facebook.com/CarnivoraDinarica
Projekt je sufinanciran iz EFRR-a u okviru Programa suradnje INTERREG V-A Slovenija - Hrvatska.


Trijalistička reforma Austro-Ugarske u časopisima slovenskih liberala iz Trsta i Gorice

slovenski liberali;federalizam;trijalizam;Habsburška Monarhija;Austrijsko primorje;Slovenian liberals;federalism;trialism;Habsburg Monarchy;Austrian Littoral;info:eu-repo/classification/udc/908

Skoči na glavni sadržaj
[image] [image]
•
•
•  english
•
Prijava i registracija
Prijava Promjena načina
autentikacije Registracija
•  [image]
•  Navigation
•  1 Početna
•  O Hrčku
•  O Hrčku
○  O Hrčku
○  Interoperabilnost
○  Politike korištenja
○  Savjet Hrčka
○  Kontakt
○  Redovne nadogradnje
•  Časopisi
○  Abecedno
○  Po područjima
•  Za uredništva
○  Posjećenost časopisa
○  Statusi časopisa
○  Upute za administratore časopisa
○  Izajava o otvorenom pristupu
○  Kriteriji uvrštavanja časopisa
○  Prijava časopisa u Hrčak
○  Alati
•  Za autore
○  Prijava radova
○  ORCID identifikator
Historical contributions = Historische Beiträge, Vol. 40 No. 60,
2021.
Izvorni znanstveni članak
https://doi.org/10.22586/pp.v40i60.11747
The Trialist Reform of Austro-Hungary in Liberal Slovene
Newspapers from Trieste and Gorizia
Igor Ivašković [image] orcid.org/0000-0002-3474-007X [image]
Puni tekst: hrvatski pdf 215 Kb
str. 293-316
preuzimanja: 602
citiraj
Sažetak
Based on the liberal Slovenian newspapers from Trieste (Edinost)
and Gorizia (Soča), the paper focuses on the idea of introducing the
third state unit in the Habsburg Monarchy before the First World
War. The author first presents the broader context in which the
concept was formed and then analyses the comments of two
newspapers on the reactions of various political groups, their
ambitions, and the national tensions that arose in the context of
discussing the proposed reform. The author argues that the trialist
concept was, foremost, an Austrian attempt to federalize the
Habsburg Monarchy in order to reduce the strength of Hungary. At
the beginning of the 20th century, the majority of Slovenes and
Croats, including the Slovene liberals from Trieste and Gorizia,
supported this idea because it implied their political emancipation.
On the other hand, Hungarians, Italians, German nationalists, and
Serbs saw this concept as a threat to their own national interests. In
the further development of the trialist concept, due to Austria’s
ambitions to satisfy the Italians, Trieste and Gorizia were excluded
from the imagined third unit, which led to tensions between the
Slovenian liberals and conservatives, and in the Croatian-Slovenian
relations as well. The Slovenian liberals from Trieste and Gorizia
began to advocate the idea of a broader federalism, where the
Habsburg Monarchy would have more than three federal units,
while in the context of South Slavic relations they were inclined to
Serbian state visions.
Ključne riječi
Slovenian liberals; federalism; trialism; Habsburg Monarchy;
Austrian Littoral
Hrčak ID:
260944
URI
https://hrcak.srce.hr/260944
Datum izdavanja:
19.7.2021.
[image]
Podaci na drugim jezicima: hrvatski
Posjeta: 1.745 *
2021 © Portal hrvatskih znanstvenih i stručnih časopisa - Hrčak
Izjava o pristupačnosti | Politika privatnosti | Kontakt