Edukacija pomoćnog kineziološkog kadra u policijskoj djelatnosti - želja struke ili potreba?

6. SLOVENSKI DNEVI VARSTVOSLOVJA
© 2005 Fakulteta za policijsko-varnostne vede, Ljubljana
1
EDUKACIJA POMOĆNOG KINEZIOLOŠKOG KADRA U POLICIJSKOJ
DJELATNOSTI – ŽELJA STRUKE ILI POTREBA?

Davorin Josip Rubeša
UVOD
Raditi na razvojnim projektima za brojne istraživače je bio oduvijek poseban izazov. To iz
razloga što je takav rad temeljen prethodnim  znanstvenim i stručnm radovima, čiji rezultati čine
snažan argument za nove prijedloge unapređenja. Vrijednost im je tim veća ukoliko se raspolaže
spoznajama iz istraživačkih radova koji se provode unutar «poznate» djelatnosti.
Ukoliko je riječ o unapređenju policijske djelatnosti, a time i policijske kineziološke prakse, ista
se temelji na nekoliko bitnih segmenata. Osim osiguranja adekvatnih materijalnih uvjeta i suvremene
organizacije rada, tu je prisutan i problem ukupnog broja angažiranog profesionalnog kadra iz
područja kineziološke, kao i komplementarnih struka u provedbi različitih programa.
U policijskoj praksi stalna provedba kinezioloških programa je izvjesno otežana. Razlog tome je
svakako (između ostalog) i dislociranost većeg broja policijskih postaja od sportskih objekata
policijskih uprava na kojima se provode programi. To istovremeno znači nemogućnost osiguranja
kontinuiteta vježbanja policijskih službenika, a time i umanjenje ukupnog kineziološkog učinka.
Postavlja se pitanje: postoji li riješenje za opisanu situaciju?  Naravno, educiranjem tzv. pomoćnog
kineziološkog kadra koji bi mogao preuzeti provedbu jednog (ili većeg dijela) kineziološkog programa
za policijske službenike u takvim dislociranim sredinama. Dakle da, ali uz adekvatanu edukaciju
takvih osoba.
Prije svega, edukacija bi trebala biti usmjerena u cilju usvajanja bitnih segmenata razumijevanja
značaja kinezioloških programa, a potom i razumijevanja bitnih dijelova u provedbi pojedinih
kinezioloških programa. Edukacija bi se mogla provoditi na razini policijskih uprava (ili u
specijaliziranoj instituciji za osposobljavanje i usavršavanje kadrova na razini MUP-a), u okviru koje
bi kandidati ovladali i potrebnim kineziološkim iskustvom za vođenje programa. Konačno, bilo bi
neophodno izvršiti i pravnu regulativu  funkcije educiranih osoba, kao i predvidjeti načine financijske
valorizacije njihovog rada.
1   EDUKACIJA POLICIJSKIH SLUŽBENIKA
U kontekstu navedenoga prijedloga autor rada iskazuje preglednu sliku edukacijskog programa
za pomoćni kineziološki kadar za potrebe policijskih uprava.

Pregledna tablica naziva predmeta, broja sati predavanja i vježbi

NAZIV PREDMETA

PREDAVANJA
VJEŽBE
POLICIJSKA KINEZIOLOGIJA
10
-
METODIKA PLANIRANJA I

PROVEDBE PROGRAMA

16
20
UKUPNO:
26
20

varstvoslovno-kineziološka sekcija
2
1.1 Nastavni plan i program
1. Policijska kineziologija

1.1. Načela
Neovisno u kojem kineziološkom programu bi educirani kadar mogao raditi, potrebno je
razumijevanje područja kineziologije. To iz razloga što policijska kineziologija pruža pojašnjenja o
svim bitnim aspektima preventivno-kurativnog djelovanja kinezioloških programa u kontekstu ukupne
psihosomatske stabilizacije policijskih službenika.

1.2. Ciljevi i zadaci

Cilj programa je da kandidati ovladaju onim znanjima temeljem kojih će moći razumijevati sve
bitnosti za kasniju praktičnu provedbu kinezioloških programa.

1.3. Sadržaj

1. Objašnjenje osnovnih kinezioloških pojmova i načela

    kineziologijske znanosti

    2 + 0

2. Neke karakteristike antropološkog sustava

    (anatomske, psihološke, sociološke, fiziološke,

    motoričke)

    4 + 0

3. Zahtjevi profesionalnog rada, obiteljskog i društvenog

    života policijskih službenika te potreba stalne provedbe

    kinezioloških programa

    2 + 0

4. Model profesionalnog treninga policijskih službenika

    temeljne policije

     2 + 0
1.4. Nastavna sredstva

- ploča, kreda

- dijaprojektor

- videorekorder, TV

- grafoskop i termootporne folije
1.5 Literatura

1. Mraković, M. (1994.) Sistematska kineziologija. Zagreb: Fakultet
      za fizičku kulturu

2. Rubeša, D.J. Policijska kineziologija - znanost i praksa. Zagreb:

    MUP RH

2.2. Metodika planiranja i provedbe kinezioloških programa
2.2.1. Načela

Razumijevati različite kineziološke sadržaje i aktivnosti znači

istodobno razumijevati zahtjevnost njihove praktične provedbe.
2.2.2. Ciljevi i zadaci

Cilj programa je da kandidati ovladaju specifičnim organizacijskim i

metodičkim znanjima koje će koristiti u njihovoj provedbi.
2.2.3. Sadržaj

1. Struktura elemenata na kojima se temelji transformacijski
                postupak (t=trajanje programa, p=ponavljanje ili učestalost

    tjednog rada, i=intenzitet rada ili opterećenja u programu,

    k=kineziološki operator, ess=energetski stabilno stanje)
 2 + 0

2. Teorija ekscitacije-iradijacije (Pavlov, 1905.) kao polazište

    u definiranju različitih kinezioloških programa u vrijeme

    dnevnih, vikend i godišnjih odmora

 2 + 0

3. Opća metodička načela u radu sa različitim skupinama

    vježbača

2 + 0

4. Metodički aspekti pripreme i provedbe ukupnih

Davorin Josip Rubeša

3

    kinezioloških programa

                         10 +20
2.2.4. Nastavna sredstva

- ploča, kreda

- dijaprojektor

- videorekorder, TV

- grafoskop i termootporne folije
2.2.5. Literatura

1. Findak, V. (1992.) Metodika tjelesne i zdravstvene kulture. Zagreb: Školska

knjiga

2. Rubeša, D.J. (1989.) Metodika sportske rekreacije izvan mjesta stanovanja.

  Zagreb: MD
3   ZAKLJUČAK
Temeljem svega iskazanog moguće je zaključiti da educiranje pomoćnog kineziološkog kadra
nije samo inicijativa struke već urgentna potreba policijske kineziološke prakse. Situacija zahtjeva
urgentno riješenje. To iz razloga što izostajanje tjedne učestalosti u provedbi različitih kinezioloških
programa može imati za posljedicu  ubrzani pad ukupnih tjelesnih i funkcionalnih sposobnosti a tim i
narušenu poslovnu učinkovitost i stabilitet obiteljskog života svakog policijskog službenika. Konačno,
autor rada postavlja pitanje: treba li prepustiti riješenje problema nekom «slučajnom događaju», ili …
?
LITERATURA
1. Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (1999.) Provjera vrijednosti jednog hipotetičkog modela
kineziološkog tretmana ovlaštenih službenih osoba. Policija i sigurnost. Zagreb: MUP RH, 1-2.
2. Rubeša, D.J., Zidar,D., Pejčić, Z. (2002.) Model profesionalnog treninga policijskih službenika
temeljne policije. Razvojni projekt. Zagreb: Policijska akademija.


Pasivni način provedbe godišnjeg odmora policijskih službenika temeljne policije - paradigma ili paradoks?

6. SLOVENSKI DNEVI VARSTVOSLOVJA
© 2005 Fakulteta za policijsko-varnostne vede, Ljubljana
1
PASIVNI NAČIN PROVEDBE GODIŠNJEG ODMORA POLICIJSKIH
SLUŽBENIKA TEMELJNE POLICIJE – PARADIGMA ILI PARADOKS ?

Davorin Josip Rubeša
Davor Zidar
UVOD
Bez obzira na respektabilne kompenzacijske kineziološke programe kao i njihov pozitivni utjecaj
na stabilizacju cjelokupnog psihosomatskog statusa policijskih službenika (o tome govori teorijska
kineziologija), isti se u policijskoj kineziološkoj praksi nedovoljno sustavno i kontinuirano provode.
Time je gotovo nemoguće kontrolirati ukupne negativne posljedice njihovog neprovođenja.
Jedan od tipičnih uzroka koji objašnjavaju potrebu provedbe kompenzacijskih programa je
pojava umora u vrijeme rada. Isti se s početkom očituje pojavom različitih znakova kao: glavobolja,
razdražljivost, bolovi u kralježnici, bolovi u rukama ili nogama, osjećaj nelagode, malaksalost i drugi,
što sve vremenom može dovesti do strukturiranja akutnog a kasnije i kroničnog umora. Sigurno je da
ovakve pojave znatno narušavaju ukupni psihosomatski stabilitet policijskih službenika. Samim tim
osobnu pa i ukupnu policijsku učinkovitost te im se potrebno aktivno suprotstaviti. Kako? Naravno,
adekvatnim odmorom kao protutežom nastajanja umora.
Ukupna znanstveno istraživačka aktivnost (kako strana tako i domaća) daju prednost aktivnom
načinu uklanjanja nastalog umora, primjenom kinezioloških sadržaja. Zbog toga se u posljednje
vrijeme u policiji Republike Hrvatske vrlo intenzivno promišlja o potrebi planiranja i provedbe
kompenzacijskih kinezioloških programa, kako u domicilnoj tako i izvan domicilne sredine policijskih
službenika te članova njihovih obitelji.
Naime, specifičnosti načina rada i života policijskih službenika definiraju (osim temeljnih) i
potrebu provedbe skupine kompenzacijskih programa, kojima je moguće nadoknaditi sve ono što
policijski službenik - karakteristikama svog posla gubi. To su različiti programi koji se u pravilu
provode u slobodno vrijeme, kako u domicilnoj tako i izvan domicilne sredine.
1  CILJ RADA
Cilj rada je bio utvrditi: mišljenja, interese i stavove policijskih službenika o provođenju
kinezioloških sadržaja i programa u vrijeme godišnjih odmora

2   METODIKA RADA
2.1 Uzorak ispitanika, način prikupljanja i obrade dobivenih podataka
U skladu s ciljem rada, provedeno je anketiranje jednog broja policijskih službenika.
Anketiranjem je obuhvaćeno 185 policijskih službenika iz osam policijskih uprava i to: PU
zagrebačka, PU zagorsko - krapinska, PU varaždinska, PU međimurska, PU bjelovarsko-bilogorska,
PU virovitičko-podravska, PU koprivničko-križevačka i PU sisačko - moslavačka. Za potrebe
ispitivanja definiran je anketni upitnik, u kojem su osim općih podataka o ispitaniku definirana ona

varstvoslovno-kineziološka sekcija
2
pitanja koja su vezana uz ispitivanu problematiku. Anketni upitnici su bili distribuirani ispitanicima -
izabranih primjenom tablice slučajnih brojeva u policijskim upravama. Pripremu i provedbu
anketiranja provodili su policijski službenici za usavršavanje. Dobiveni podaci su iskazani u
frekvencijama odgovora i transformirani u postotke. Prikazani su u tablicama i deskripcijom. Prema
karakteristikama pojedinih pitanja, neki podaci su prikazani i rangom frekvencija odgovora ispitanika.
2.2 Karakteristika uzorka ispitanika prema jednom broju općih podataka
Na temelju dobivenih podataka, autori rada prikazuju dobivene rezultate:

Tablica 1:
Spol ispitanika

f
%
muški
157
84.8
žene
28
15.2
ukupno:
185
100.0

Pregledom tablice 1 može se zapaziti da je veći broj ispitanika muškog spola. Takva distribucija
ispitanika odgovara i stvarnoj slici ukupnog broja policijskih službenika u MUP-u RH.

Tablica 2:
Starost ispitanika

f
%
25 - 30
88
47.6
31 – 35
53
28.6
36 - 40
44
23.8
ukupno
185
100.0

Pregledom tablice 2, vidljivo je da je anketnim upitnikom obuhvaćen najveći broj ispitanika
mlađe životne dobi (25 - 30 godina), što također odgovara općoj starosnoj slici policijskih službenika
MUP-a RH. Istovremeno je moguće zaključiti da se radi o ispitanicima kod kojih prevladava najniži
rang okončanog policijskog obrazovanja (tablica 3) te različitih linija rada, pri čemu prevladavaju
ispitanici uposleni u temeljnoj policiji (tablica 4).

Tablica 3: Okončano policijsko obrazovanje

f
%
tečaj
61
32.9
srednja policijska škola
42
22.8
viša i visoka policijska
škola
35
18.9
ostalo
47
25.4
ukupno:
18
5
100.0

Davorin Josip Rubeša, Davor Zidar

3
Tablica 4: Sadašnja linija rada u policiji

f
%
temeljna
77
41.6
krim
65
35.1
granična
12
6.5
prometna
31
16.8
ukupno:
185
100.0

3   REZULTATI I DISKUSIJA
Usklađeno sa ciljem ispitivanja, primijenjenom metodologijom rada iskazuju se dobiveni podaci.

Tablica 1: Pojava umora za vrijeme rada

f
%
vrlo snažan
17
8.9
snažan
33
17.9
osjećam umor       12
1
65.4
ne osjećam umor
14
7.8
ukupno:
18
5
100.0

Prije svega, potrebno je istaknuti da specifična profesionalna policijska djelatnost rezultira
nastajanje različitih znakova umora. Obzirom na utvrđenu dužinu radnog staža ispitanika (m = 9.6
godina; ž = 6.0 godina), moguće je sasvim sigurno reči da je kod ispitanika prisutna pojava ne samo
akutnog već i kroničnog umora. Pojavnost ova dva tipa umora sigurno predstavljaju tzv.
ograničavajući čimbenik ne samo ukupne profesionalne učinkovitosti svakog ispitanika ponaosob, već
i kvalitete obiteljskog života.
Naime, i pored toga što se poslovi policijske djelatnosti nalaze u onoj skupini djelatnosti u
kojima prevladavaju neznatna ili umjerena opterećenja (osim specijalne policije), čini se da većina
ispitanika svoj rad doživljava izuzetno teškim. Verojatno iz tog razloga što je kod ispitanika smanjena
razina tjelesnih i funkcionalnih sposobnosti. Sve to dovodi do smanjenja situacijske prilagodljivosti na
različita opterećenja u zadanim uvjetima rada te stvaranje osjećaja umora.

Tablica 2: Struktura najčešćih znakova umora ( rang lista )

Rang 1
bolovi u leđima

Rang 2
glavobolja

Rang 3              razdražljivost

Rang 4
bolovi u očima

Rang 5
umanjenje koncentracije

Rang 6
bolovi u nogama

Rang 7
pojačano znojenje

Rang 8
malaksalost

Rang 9
opće stanje nelagode

Rang 10
mučnina

Rang 11
bolovi u rukama

Rang znakova umora ispitanika objašnjava prisutnost tipičnih posljedica njihovog načina rada.
Iste su uvjetovane dugotrajnim radom sa statičkim opterećenjima u sjedećem položaju. Ukoliko se

varstvoslovno-kineziološka sekcija
4
tome pridoda i prisutnost inaktiviteta u slobodno vrijeme, moguće je sasvim sigurno govoriti o znatno
narušenom psihosomatskom statusu ispitanika.
Protuteža nastalim znacima umora  kao i strukturiranom umoru je provedba odmora. No,
postavlja se pitanje: kakvog i na koji način ga provoditi ? Prije svega, odmor se definira kao prekid,
znatno usporenje ili promjena aktivnosti. Iz definicije se mogu razabrati dva tipa odmora: pasivni i
aktivni. Pasivni odmor je onaj u kojem, nakon prekida aktivnosti koje su dovele do umora, organizam
(relativno) miruje uz sjedenje, ležanje ili spavanje. S druge strane, aktivni odmor je nastavak
aktivnosti, ali suprotno od onih koje su uzrokovale pojavu umora te se u procesu njegovog uklanjanja -
aktivnom odmoru daje prednost. Zašto ?
Prednost aktivnog pred pasivnim načinom odmaranja objašnjava teorija aktivnog odmora (teorija
iradijacije ekscitacije /Pavlov,1905./). Budući umor nastaje kao posljedica neprekidnog podražavanja
kore velikog mozga (ili jednog dijela), dolazi do inhibicije (zastoja). U takvim okolnostima je
potrebno provesti nove aktivnosti (prednost se daje kineziološkim pred mogućim drugim aktivnostima
kao: literarnim, kulturnim isl), angažirati novu zonu kore velikog mozga, uslijed čega zbog iradijacije
ekscitacije (isijavanja, zračenja, novog uzbuđenja) dolazi do prepokrivanja "zamorene zone" i njenoga
oporavka. Teorija, dakle, objašnjava potrebu planiranja i provedbu kinezioloških programa u vrijeme
dnevnih, tjednih i godišnjih odmora .

Tablica 3 Mjesec korištenja godišnjeg odmora (rang)

Rang 1
kolovoz

Rang 2
srpanj

Rang 3
lipanj

Rang 4
rujan

Rang 5
listopad

Rang 6
siječanj

Rang 7
veljača

Dobiveni podaci iz tablice 3 potvrđuju činjenicu da se, u pravilu, ljetni mjececi koriste za
planiranje i provođenje godišnjih odmora. Ipak, vjerojatno prema ukupnim profesionalnim obvezama
ispitanika jedan dio istih koristi i druge mjesece u godini za provedbu godišnjeg odmora: lipanj, rujan i
listopad kao i zimske mjesece: siječanj i veljača.
Ipak, u kontekstu ciljeva ispitivanja postavilo se pitanje i na koji način ispitanici uobičajeno
provode godišnji odmor?

Tablica 4: Način provedbe godišnjeg odmora

f
%
odmor koristim za obavljanje različitih poslova     77
41.5
odmor provodim s obitelji u različitim
turističkim mjestima
54
29.2
odmor ne provodim izvan mjesta stanovanja
zbog nedostatka financijskih sredstava u obitelji
29
15.8
godišnji odmor provodim bez bilo kakvih
aktivnosti

25
13.5
ukupno:

185
100.0

Analizom tablice 4, moguće je zapaziti da većina ispitanika koristi godišnji odmor za obavljanje
različitih obiteljskih poslova. Budući su ispitanici iz kontinentalnog dijela policijskih uprava, za
pretpostaviti je da se to odnosi na obavljanje različitih poslova vezanih uz poljoprivredu,
vinogradarstvo, voćarstvo isl. Ipak, gotovo jedna trećina ispitanika provodi svoj obiteljski godišnji
odmor i u različitim turističkim destinacijama. Iz dobivenih podataka je također vidljivo da 15.8 %
ispitanika ne provodi godišnji odmor izvan domicilne sredine, navodeći za razlog nedostatak
financijskih sredstava u obitelji.

Davorin Josip Rubeša, Davor Zidar

5
Autori rada mogu zaključiti da se kod te skupine ispitanika više radi o neinformiranosti o potrebi
i  različitim mogućnostima  provedbe godišnjeg odmora. Stoga je za pretpostaviti da bi se taj odnos
znatno mijenjao ukoliko bi se u policijskim postajama učestalo provodio edukacijski program o tome.
Time bi se mogao jačati motiv aktiviteta policijskih službenika, ne samo prema provedbi vikend i
godišnjih aktivnih odmora već i učvršćenju pozitivnih stavova o ukupnom doprinosu kinezioloških
programa standardizaciji profesionalnog posla ispitanika i obiteljskog života.

Tablica 5: Navika  korištenja turističkih centara za  provedbu godišnjeg odmora

f
%
učestalo koristim
40
21.8
ne koristim
145
78.2
ukupno
185
100.0

Uvidom u tablicu 5 moguće je, prije svega vidjeti da je nešto više od 20 % ispitanika do sada
imalo naviku korištenja nekog turističkog centra za provođenje godišnjeg odmora. Svakako, dobiveni
podatak inicira potrebu spoznaje razloga za takav mali odziv korisnika, i pored toga što se iz godine u
godinu sve više standardiziraju opći uvjeti turističkog i programskog smještaja i boravka potencijalnih
korisnika za provedbu kvalitetnog godišnjeg odmora.

Tablica 6:
Razlozi nekorištenja turističkih centara za provedbu godišnjih odmora (rang)

Rang 1
previsoka cijena boravka

Rang 2
nedostatak svakodnevnih organiziranih društveno-zabavnih

sadržaja

Rang 3
neadekvatan smještaj

Rang 4
nedostatak sportskih i drugih atraktivnih sadržaja

Pregledom ranga razloga evidentno je da previsoka cijena boravka predstavlja prvi
ograničavajući čimbenik izbora mjesta za provedbu godišnjih odmora policijskih službenika. No,
uzimajući u obzir i daljnje razloge (koji izravno ili posredno objašnjavaju karakteristiku prvog
ograničavajućeg čimbenika), autori rada vjeruju da bi se upoznavanjem policijskih službenika o
različitim mogućnostima provedbe  načina i raznolikih sadržaja u vrijeme godišnjih odmora mogao
stvoriti kod policijskih službenika određeni pozitivni aktivitet da u okviru svojih mogućnosti,
približavajući se osobnoj preferenciji sadržaja, ispune i provedu kvalitetan godišnji odmor. No, ne
samo svoj - već i za članove njihovih obitelji.

Tablica 6: Skupine sportskih sadržaja koje bi policijski službenici htjeli provoditi u

vrijeme godišnjeg odmora (rang)

Rang 1
m.nogomet, odbojka, plivanje, tenis, košarka

Rang 2
stolni tenis, odbojka na pijesku, aerobik-vježbanje

Rang 3
pikado, mini golf, ples, borilaštvo, jedrenje, ronjenje,

šah, biciklizam, jahanje, badmington, sportski

ribolov

Analizirajući dobivene podatke o preferenciji ispitanika prema pojedinim kineziološkim
aktivnostima koje bi policijski službenici rado provodili u vrijeme godišnjeg odmora, moguće je istaći
da su utvrđene tri skupine sportskih aktivnosti. Ovaj rezultat je u skladu sa prethodnim spoznajama.
Ipak, ukoliko se radi o temeljima zajedničkog obiteljskog programa u vrijeme godišnjih odmora,
autori rada vjeruju da bi se ukupna dobivena slika kinezioloških sadržaja mijenjala u korist šireg
izbora sadržaja obiteljskog druženja. To iz razloga što se (ukoliko je u obitelji prisutna „priča“ o
sportskim sadržajima koji su dio tjednih, vikend ili godišnjih) već utemeljen „image sportskih

varstvoslovno-kineziološka sekcija
6
naklonosti“, što će se kasnije rezultirati i ukupnošću obiteljskih događanja u vrijeme zajedničkih
obiteljskih druženja.

4   ZAKLJUČAK
Autori rada su jedinstvenog mišljenja da u ovoj skupini sudionika ispitivanja ipak prevladava
pasivitet u provedbi godišnjeg odmora. Zaista se sve čini paradoksom. No, situacija bi se mogla
pretvoriti u paradigmu o potrebi provedbe aktivnog načina odmaranja policijskih službenika. Kako?
Svakako, prije svega učestalom edukacijom o ovoj problematici u policijskim postajama. Time bi se
mogli jačati motivi aktiviteta prema kineziološkim sadržajima kao temelj perzistencije policijskih
službenika u kineziološkim programima. Naravno na dobrobit svakom policijskom službeniku,
članovima njihovih obitelji i policije u cijelosti.
LITERATURA
1. Aronson, E., Wilson,T.D., Akert,R.M. (1994.) Social Psychology. New York: Harper Collins
College
2. Čehok, I., Veić, P. (2000.) Etika policijskog zvanja. Zagreb: MUP RH.
3. Delattre, E. (1999.) Character and Cops (Ethis in Policing). Washington: American Enterprise
Institute.
4. Petz, B. (1994.) Statistika za praksu. Zagreb: MUP RH.
5. Rubeša, D.J. (1995.) Hipotetički model kinezioloških (sportskih) programa u temeljnoj policiji.
Policija i sigurnost. Zagreb: MUP RH. 5-6
6. Rubeša, D.J. (1997.) Policijska kineziologija - znanost i praksa. Zagreb: MUP RH.
7. Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (1999.) Provjera vrijednosti jednog hipotetičkog modela
kineziološkog tretmana ovlaštenih službenih osoba. Policija i sigurnost. Zagreb: MUP RH. 1-2
8. Rubeša, D.J., Zidar, D., Šunde, S., Loje, Z., Fabijan, V. (2001.) Programska,  materijalna i
kadrovska osnova odmarališta MUP RH u Valbandonu za provedbu  zdravstveno –  preventivnih,
sportskih, sportsko - rekreacijskih i drugih kinezioloških programa zapotrebe policijskih
službenika. Razvojni projekt. Zagreb: Ministarstvo unutarnjih poslova.


Priprema i provedba sportskog kampa za djecu policijskih službenika

6. SLOVENSKI DNEVI VARSTVOSLOVJA
© 2005 Fakulteta za policijsko-varnostne vede, Ljubljana
1
PRIPREMA I PROVEDBA SPORTSKOG KAMPA ZA DJECU
POLICIJSKIH SLUŽBENIKA
Davor Zidar
Robert Grabušić
UVOD
Zbog suvremenog načina rada i života, policijski službenici su gotovo svakodnevno izloženi
različitim stresnim situacijama. Sve se to naravno odražava i na kvalitetu obiteljskog života. Naime,
obitelj kao mikrosocijalna institucija u posljednje je vrijeme izložena čitavom nizu stresnih situacija. S
vremenom, iste rezultiraju promjenu načina ponašanja članova obitelji, čime se narušava potreban
obiteljski homogenitet.Tim više, ukoliko su jedan, oba ili svi članovi obitelji vezani uz poslove koji se
nalaze u skupini tzv. poslova visokog rizika.
U strukturi različitih kinezioloških programa koji su tipični za obitelj, prepoznaju se kineziološki
programi s različitim utjecajem. Osim kinezioloških, tu je i čitav niz drugih nekinezioloških sadržaja i
aktivnosti. Ipak, prednost se daje kineziološkim programima, s obzirom na kompleksan utjecaj na
psihosomatsku stabilnost sudionika te izuzetan utjecaj na homogenitet obitelji. Jedan od takvih
programa mogao bi ubuduće biti i sportski kamp – posebno za djecu policijskih službenika. Naime, u
području sporta ili sportsko – turističke ponude isti se opisuje kao stacionirani boravak sudionika u
nekom sportskom, sportsko-rekreacijskom ili turističkom centru, s provedbom jednog ili većeg broja
različitih kinezioloških sadržaja usklađenih s ostvarenjem «zamišljenog kineziološkog cilja». Svakako,
na toj osnovi je moguće pripremiti i sportski kamp za djecu policijskih službenika. Ipak, sa
specifičnim sadržajima i načinom njegove provedbe. Opće je poznato da se djeca policijskih
službenika žele identificirati sa svojim roditeljima, posebno ako se to odnosi na znanje i vještine iz
područja borilačkih sportova. U okviru navedene spoznaje, autori u radu iskazuju moguće sadržaje i
aktivnosti u pripremi i provedbi sportskog kampa, koje nužno prati i specifična organizacija rada.
1   NEKE SPECIFIČNOSTI U PROVEDBI SPORTSKOG KAMPA
Da bi se pripremio i proveo sportski kamp, sasvim sigurno je potrebno prvenstveno zadovoljiti
neke standardne uvjete za njegovu provedbu. To se prvenstveno odnosi na optimalne uvjete boravka
(smještaj, prehrana), te svakako i na posjedovanje sportskih objekata i rekvizita za provedbu
kinezioloških programa.
Po mišljenju autora rada, prije same pripreme sportskog kampa potrebno je sa sudionicima
programa provesti tzv. višestratificirani anketni upitnik, čijim će se rezultatima moći izabrati centar u
kojem će se provoditi program kao i gabariti kinezioloških sadržaja i aktivnosti.
Program sportskog kampa, kao što je već istaknuto trebao bi biti prilagođen djeci policijskih
službenika. Svakako, prvenstveno usvajanjem osnovnih znanja iz područja borilaštva i samoobrane,
što je vezano uz želju djece u identifikaciji znanja i vještina sa roditeljem. Time je definiran primarni
program sportskog kampa. No, ne i jedini. Naime, u provedbi programa sportskog kampa nezaobilazne
su i slijedeće kineziološke cjeline: ciklički oblici kretanja (posebno ukoliko je moguće provoditi i
program plivanja), sportska i sportsko-rekreacijaka natjecanja te program društveno zabavnih
aktivnosti, a sve u cilju stvaranja opuštenosti i homogeniteta među sudionicima cjelokupnog
programa.
Istovremeno je tijekom realizacije programa moguće provesti i nekoliko edukacijskih tema iz
područja kineziologije, čime bi se mogao započeti razgovor sa djecom o značaju provedbe

varstvoslovno-kineziološka sekcija
2
kinezioloških programa u svakodnevnom životu, mogućnostima izbora i provedbe tih sadržaja u
domicilnoj sredini itd.
Uspjeh sportskog kampa značajnim dijelom ovisi o ukupnom pedagoškom vođenju pojedinih
programskih segmenata i kampa u cjelini osoba koje su angažirane za provedbu. Istovremeno, sportski
kamp bi mogao biti interesantniji ukoliko bi se programi i sadržaji  realizirali na jednom od svjetskih
jezika.
1.1 Kraći prikaz nekih programskih cjelina
1.1.1 Elementarne igre

Elementarne igre se mogu definirati kao skup kinezioloških sadržaja koji imaju za cilj
povećati vrijednost motoričkih i funkcionalnih sposobnosti organizma. Mogu se podijeliti u više
podskupina. Autori rada prikazuju neke od njih koje su pogodne u provedbi sportskog kampa. To su:

-
igre za razvoj snage
-
igre za razvoj brzine
-
igre za razvoj spretnosti i okretnosti
-
igre za razvoj fleksibilnosti (gibljivosti)

Igre se mogu provoditi u različitim vremenskim ili prostornim uvjetima. No, s obzirom da se
posebno preferiraju ciklički oblici kretanja – plivanjem, autori rada prikazuju neke mogućnosti njihove
provedbe koje u sebi sadrže elemente plivanja. To su: rušenje jahača, čija je splav, tko će duže izdržati
pod vodom, borba za loptu, tko snažnije pliva, plivanje u cik-cak liniji idr.

1.1.2. Osnove samoobrane

- karate (osnovni stavovi, blokade),

- judo (tehnike padanja, poluge i ključevi),

- samoobrana (pritisci i stezanja, obrane od hvata za ruku-e, obrana od hvata za
       kosu, obrane od hvata za odjeću, obrane od obuhvata i gušenja, obrane od udarca
       rukom i nogom)

Posebno, na kraju ovog programa prikazuju se i usvajaju elementi strukturirani u jedinstvenu
sintetičku cjelinu. Ocjenu usvojenosti sintetike, voditelji programa ocjenjuju nominalnim ocjenama,
čime kandidat dobiva priznanje za postignutu kategoriju borilačkih znanja i samoobrane (npr. leptir,
pčelica, bumbar ..). Time bi se mogao postići daljnji poticaj kandidata i roditelja za nastavkom ovog
programa i u domicilnoj sredini, a isto tako i povratak djece na program kampa u slijedećoj godini.

1.1.3 Sportsko-rekreacijska natjecanja

Usklađeno sa karakteristikama mlađeg ili starijeg dječjeg uzrasta, kod kojih je izražena želja za
sportskim nadmetanjem, prikazuju se neke od mogućnosti koji izlaze iz okvira klasičnih nadmetanja u
nogometu, košarci itd. koje svakako mogu biti prisutne u programu. No, dodatno to su nadmetanja u
starim sportovima koji u posljednje vrijeme plijene sve veću pažnju. Autori rada prikazuju neke od
takvih mogućnosti, i to: bacanje kamena s' ramena, potezanje konopa, trčanje u vreči ili zavezanih
nogu, preskakanje prirodnih prepreka, preskok batine, hrvanje – rušenjem na tlo, pogađanje cilja
bacanjem kamena, banga, čula, čočak, točak, vranići, nožičanje, ringlanje itd.

Davor Zidar, Robert Grabušić

3
1.1.4 Predavanja iz područja kineziologije

Jedan od značajnih segmenata sportskog kampa trebala bi biti predavanja iz područja
kineziologije. Izbor tema kao i načina izlaganja bilo bi potrebno prilagoditi dobnim skupinama, sa
osnovnim predavanjima unutar kojih se objašnjavaju: specifičnosti rasta i razvoja djece različitog
uzrasta, strukturiranje motoričkih i funkcionalnih sposobnosti u razvojnim razdobljima djece,
valorizacija sportskog uspjeha kao temelj perzistencije sudionika u daljnjoj provedbi kinezioloških
programa, različiti negativni utjecaji na očuvanje vrijednosti motoričkih i funkcionalnih sposobnosti
kao i drugih karakteristika psihosomatskog statusa itd.

1.1.5 Društveno zabavni sadržaji

Prema programskoj koncepciji sportskog kampa, svakodnevno se, a posebno posljednje večeri
priprema program društveno-zabavnih aktivnosti i sadržaja. Naime, nesporno je da društveno-zabavne
aktivnosti predstavljaju značajan segment u sklopu cjelokupnog boravka sudionika u sportskom
kampu. Iste prvenstveno doprinose cjelovitosti ukupnih kinezioloških sadržaja. I pored toga što se
pojedini sadržaji iz ove skupine aktivnosti provode i tijekom dana, karakteristično je da su isti vezani
uz večernje sate, i u trajanju od 1-1,5 sata.
Ono što je bitno takvi sadržaji daju svoj specifičan doprinos jakom zbližavanju svih sudionika
programa ostavljajući snažan emocionalni doživljaj gotovo kod svih sudionika cjelokupnog programa.
Izravni doprinos je i u strukturiranju i učvršćenju pozitivnih motiva, no ne samo prema ovim
sadržajima već drugim oblicima aktivnosti. Zbog takvog značaja, neophodno ih je brižljivo pripremati
i vrlo profesionalno provoditi – isključujući moguće improvizacije koje se mogu pojaviti u ovakvim
programima.
Uobičajene su slijedeći sadržaji i to: tombola, kviz sa više programskih cjelina, maskenbal,
različite skupne društvene igre itd. Svakako, uoći završetka sportskog kampa priprema se tzv. završna
večer sa brižljivo pripremljenim programom i podjelom šaljivih diploma i zahvalnica svakom
pojedincu cjelokupnog programa.
Za provođenje ovih aktivnosti neophodno je pripremiti adekvatan prostor u kojem će se provoditi
program. Po mogućnosti dislociran od ostalih zajedničkih prostora u kojima  uobičajeno borave ostali
gosti. To je potrebno iz razloga što se tijekom provođenja programa stvara vesela atmosfera, ispunjena
smijehom, pjesmom, glasnim navijanjem, šaljivim komentarima itd.
2   ZAKLJUČAK
Temeljem svega, moguće je zaljučiti slijedeće. U cilju stabilizacije obiteljskih odnosa moguće je
provoditi različite programe. No, čini se da kineziološki programi imaju svoj poseban i specifičan
doprinos. Svakako, jedan od obiteljskih kinezioloških programa mogao bi biti sportski kamp, posebno
- ukoliko bi se u njegovu provedbu uključila djeca policijskih službenika. To bi mogao biti snažan
doprinos povećanju kvalitete obiteljskog života kao i doprinos uravnoteženju obiteljskih stresova koji
su sve prisutniji u sadašnje vrijeme. Da bi se unutar obiteljskog života policijskih službenika donosila
odluka o uključenju djece u programe sportskog kampa, neophodno bi bilo učestalo provoditi
adekvatno informiranje i propagandu o takvim mogućnostima. Samim tim, ukoliko bi sportski kamp
postao «obiteljski image» istim bi se, po mišljenju autora rada, mogla postići tako potrebna «obiteljska
smirenost» kao i snažan motiv za provedbu drugih zajedničkih kinezioloških sadržaja i aktivnosti koje
bi neminovno morale pratiti svaku suvremenu obitelj.
LITERATURA
1. Guyton, A.C. (1978.) Medicinska fiziologija. Zagreb: Medicinska knjiga.
2. Koritnik, M. (1970.) Igre motorike. Zagreb: Fakultet za fizičku kulturu.
3. Kosanović, B. (1988.) Samoobrana. Monografija. Zagreb: MUP RH.
4. Štuka, K. (1985.) Rekreacijska medicina. Zagreb: Sportska tribin.


Kompenzacijski kineziološki programi u policijskoj djelatnosti

6. SLOVENSKI DNEVI VARSTVOSLOVJA
© 2005 Fakulteta za policijsko-varnostne vede, Ljubljana
1
KOMPENZACIJSKI KINEZIOLOŠKI PROGRAMI U POLICIJSKOJ
DJELATNOSTI

Davor Zidar
Goran Ribičić
UVOD
Posebnostima načina rada i života policijskih službenika, te svakako istraživanjima u području
kineziologije u policiji Republike Hrvatske, strukturirana je početna skupina tzv. kompenzacijskih
kinezioloških programa za potrebe policijskih službenika i članova njihovih obitelji. Naime,
kompenzacijski programi su definirani potrebom nadoknade svega onoga što policijski službenici
gube specifičnošću načina rada i života kao: boravak u prirodi zbog dužeg zadržavanja u zatvorenim
radnim prostorima ili urbanoj sredini, provedbe aktivnog načina odmaranja zbog pojave različitih
znakova umora, provedbe zajedničkih obiteljskih kinezioloških programa zbog povećane količine
posla i/ili čestog izostanka u obitelji itd.
Programi se definiraju kao komplement temeljnim kineziološkim programima u policiji čime
upotpunjuju (za sada) cjelokupnost kinezioloških aktivnosti.

1   PREGLED I OSNOVNA OBILJEŽJA KOMPENZACIJSKIH KINEZIOLOŠKIH
PROGRAMA
Autori rada navode i opisuju slijedeće programe:

1. Interventni kineziološki program
2. Antistresni program za posebne skupine policijskih djelatnika
3. Antimobing program
4. Radionice stranih jezika
5. "Wellbeing program" za policijske umirovljenike
6. Obiteljski kineziološki program (vikend i godišnji aktivni odmor)
7. Prigodni susreti žena policijskih službenika
8. Susreti invalida domovinskog rata
1.1 Interventni kineziološki program
Prema istraživanju autora Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (1999.), interventni kineziološki
program je definiran kao zdravstveno - preventivni i edukacijski  kineziološki program, koji ima za cilj
da u relativno kratko vrijeme njegove provedbe poboljša vrijednosti bitnih dimenzija psihosomatskog
statusa kao i kinezioloških znanja policijskih službenika. Provodi se u trajanju od najmanje 48
programskih sati. Programu prisustvuju  policijski službenici, neovisno iz koje policijske uprave ili
postaje dolaze te različitih linija rada. Program se realizira provedbom brojnih kinezioloških sadržaja u
trajanju od 6 - 8 sati dnevnog rada (ciklički oblici kretanja, elementarne i sportske igre, različiti oblici
tjelesnog vježbanja, obnavljanje borilačkih znanja i vještina, edukacijska predavanja, izleti, društveno-
zabavni program, sportsko - rekreacijska natjecanja, fizioprofilaktički sadržaji itd.). Bitnost u
programu je da ga pripremaju i provode stručnjaci iz područja kineziologije uz suradnju sa

varstvoslovno-kineziološka sekcija
2
stručnjacima ostalih struka (medicine, psihologije, sociologije itd.) te osiguranje ukupnih materijalno-
tehničkih uvjeta bitnih za standardizaciju programa.
1.2 Antistresni program
Rezultatima istraživačkog rada autora Rubeša, D.J., Zidar, D. (1997.) o prisutnosti različitih i
neuobičajenih situacija u policijskoj praksi, definiran je program koji je namijenjen policijskim
službenicima koji gotovo svakodnevno doživljavaju različite stresne situacije. Kao protuteža takvim
situacijama definiran je antistresni program za policijske službenike.
Antistresni program je strukturiran kombinacijom provedbe različitih kinezioloških i društveno –
zabavnih  aktivnosti, kojima je moguće utjacati na opuštanje osoba u programu te tako aktivno
djelovati na suzbijanje posljedica stresa.  Programu mogu prisustvovati i članovi obitelji policijskih
službenika za koje se priprema i poseban program. Provodi se u sportsko-rekreacijskim ili turističko-
zdravstvenim centrima uz optimalno trajanje programa u trajanju 7 dana, uz osiguranje standardnih
uvjeta njegove njegove realizacije (stručni kadar, smještaj i prehrana).
1.3 Antimobing program
Provedbom istraživačkog rada autora Rubeša,D.J., Zidar,D. Ribičić, G. (2000.) utvrđena je
potreba definiranja i provedbe antimobing programa. Isti  je prvenstveno namijenjen svim onim
osobama policijske struke koji u svom radu i životu doživljavaju jaku stresnu situaciju (verbalnim ili
fizičkim napadom) unutar šire i uže radne okoline (eng. mob = bučno navaliti ili nasrnuti na nekoga -
invade).
Antimobing program je komponiran kao kombinacija psiho-kinezioloških tretmana i aktivnosti.
Pogodan je za policijske službenike i službenice iz jedne policijske postaje (ali i šire), a cjelokupni
program se realizira u trajanju od 8 - 10 dana. Provode ga, pored psihologa (psihijatra) i adekvatan
stručni kadar iz područja kineziologije.
1.4 Radionica stranih jezika
Prema istraživanjima autora  Rubeša, D.J., Zidar, D., Loje, Z., Šunde, S., Fabijan, V. (2001.)
jedan od popularnih kompenzacijskih programa za djecu policijskih službenika  trebao bi biti program
radionica stranih jezika. Naime, program bi bio namijenjen starijoj djeci policijskih službenika (1 - 4
razreda srednje škole)  koji bi u vrijeme boravka u nekom centru isključivo komunicirali na stranom
jeziku (engleski, njemački, talijanski, slovenski itd.). Radionice mogu trajati 7 - 10 dana, a za
provedbu je pogodno vrijeme proljetnih ili zimskih školskih praznika.
Program provode stručne osobe sa znanjem stranog jezika u suradnji sa voditeljima kinezioloških
programa.
1.5 "Wellbeing program" za policijske  umirovljenike
Prema ukupnim kineziološkim istraživanjima za starije osobe te posebno jednog broja
istraživačkih radova iz područja policijske kineziologije za umirovljenike policijske struke dobivena je
spoznaja  da starije osobe, zbog prirodnih procesa koje dovode do smanjenja tjelesnih sposobnosti nisu
u mogućnosti slijediti sve zahtjevnosti provedbe nekog intenzivnog kineziološkog programa. Ta
činjenica upućuje na potrebu definiranja i provedbu onih aktivnosti koji bi u svojoj realizaciji  trebali
imati za cilj umirovljenim osobama stvoriti ugodu (eng. wellbeing = ugoda življenja) u vrijeme
njihovog boravka u nekom turističko – zdravstvenom ili rekreacijskom centru. U takvim okolnostima
provodio bi se tzv. mix-program aktivnosti koji se odnosi na kombinaciju različitih sadržaja kao:
predavanja iz područja gerontologije, provedbu rekreacijskih natjecanja (pikado, viseća kuglana itd.),
realizaciju društveno-zabavnih igara (tombola, lutrija, asocijacije, turniri u dominu, belotu, šahu itd),
susreti sa poznatim osobama iz područja: mađioničarstva, kulture, sporta itd). Program bi se trebao

Davor Zidar, Goran Ribičić

3
uskladiti sa dužinom boravka sudionika u mjestu boravka, a pogodan je za provedbu u trajanju 7 – 10
pansionskih dana.
1.6 Obiteljski kineziološki program (vikend i  godišnji aktivni odmor)
U skupini kompenzacijskih kinezioloških programa definirana je ukupna metodologija pripreme i
provedbe vikend i godišnjih aktivnih odmora za policijske službenike i članove njihovih obitelji. To su
u suštini boravci izvan domicilne sredine koji imaju za cilj da se, provedbom različitih kinezioloških
sadržaja ukloni akutni ili kronični umor koji je nastao posljedicom načina rada i života. Osnovna
karakteristika ovih odmora je realizacija sadržaja koji predstavljaju, prije svega, izraz osobne
preferencije svakog sudionika prema jednom broju sadržaja koje žele provoditi. No, karakteristika
ovih odmora je i da se dio aktivnosti provodi u zajedništvu sa svim članovima obitelji. To se odnosi na
sadržaje koji se pripremaju i provode npr. u poslijepodnevnim satima  (zabavni obiteljski poligoni,
obiteljska rekreacijska natjecanja, stari sportovi, obiteljska vožnja biciklima uz prigodne društvene
aktivnosti isl.) te u večernjim satima (društveno - zabavni program).
1.7 Prigodni susreti žena policijskih službenika
Prigodni susreti žena su posebani kompenzacijski programi koji se pripremaju i provode u
prigodnim danima vezanim uz žene (npr. dan žena, dan majki isl.). Karakteristični su po raznolikosti
sadržaja i aktivnosti i to od sportsko-rekreacijskih, kulturnih, zabavnih, edukacijskih do vrlo
atraktivnih kao: modna revija, moderni načini friziranja, šminkanja isl. Provode se u više dana, a
posebno u vrijeme tzv. produženog vikenda
1.8 Susreti invalida domovinskog rata
Susreti invalida domovinskog rata (aktivnih policijskih službenika) je jedan od značajnih
događanja za takve osobe. Program susreta trebao bi biti prilagođen ovoj kategoriji sudionika, svakako
oblikovanjem sportsko-rekreacijskih i društveno-zabavnih sadržaja i aktivnosti. Cjelokupnom
programu susreta mogu prisustvovati i članovi obitelji, za koje bi se (u jednom dijelu) trebao
organizirati poseban program.
2   ZAKLJUČAK
Autori rada si dopuštaju zaključak da su, temeljem različitih istraživačkih radova iz područja
policijske kineziologije uspjeli definirati početnu sliku kompenzacijskih kinezioloških programa. To
stvara obvezu i daljnjeg istraživačkog rada. Razlog tome je što se stabilitet policijskih službenika ne
može više gledati samo iz aspekta profesionalne učinkovitosti, a zanemarujući kvalitetu njihovog
obiteljskog života.
LITERATURA
1. Findak,V., Mraković.M. (1996.) Primijenjena kineziologija u rekreaciji. Zagreb: Fakultet za fizičku
kulturu-Hrvatski savez za sportsku rekreaciju "Sport za sve"
2. Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (2000.) Utjecaj različite tjedne učestalosti trčanja na promjenu
funkcionalnih sposobnosti policajaca. Policija i sigurnost. Zagreb: Policijska akademija
3. Rubeša, D.J., Zidar,D., Pejčić, Z. (2002.) Model profesionalnog treninga policijskih službenika
temeljne policije. Razvojni projekt. Zagreb: Policijska akademija
4. Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (1999.) Provjera vrijednosti jednog hipotetičkog modela
kineziološkog tretmana ovlaštenih službenih osoba. Policija i sigurnost. Zagreb: MUP RH, 1-2


Interesi, mišljenja i stavovi policijskih službenika o provedbi obiteljskog aktivnog odmora u zimskom razdoblju

7. SLOVENSKI DNEVI VARSTVOSLOVJA
© 2006 Fakulteta za policijsko-varnostne vede, Ljubljana
INTERESI, MIŠLJENJA I STAVOVI POLICIJSKIH SLUŽBENIKA O
PROVEDBI OBITELJSKOG AKTIVNOG ODMORA U ZIMSKOM
RAZDOBLJU
Davorin-Josip Rubeša
Davor Zidar

Veći je broj spoznaja proizašlih iz različitih kinezioloških istraživanja u policiji koja potvrđuju potrebu
planiranja i provedbe različitih kinezioloških programa za obitelji policijskih službenika. To iz razloga što se
ukupna učinkovitost policijskih službenika ne može više promatrati samo iz aspekta uspješnosti provedenog
posla, već se mora promatrati i iz aspekta njegove obiteljske stabilnosti. Po mišljenju autora rada, veliki
doprinos obiteljskom homogenitetu mogu dati navedeni programi,  koji su za zajedničku provedbu posebno
pogodni u vrijeme godišnjeg odmora. Na uzorku od 152 ispitanika - policijskih službenika iz dvije policijske
uprave Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske, proveden je anketni upitnik radi spoznaje o
načinu korištenja godišnjeg odmora u zimskim mjesecima. Utvrđeno je da policijski službenici (u pravilu) ne
preferiraju zimski godišnji odmor za provedbu različitih kinezioloških sadržaja, posebno ne onih koji se
provode na snijegu. Ispitanici daju prednost provedbi različitih poslova u svom domaćinstvu te različitim
oblicima kućnog druženja. Autori rada vjeruju da bi se situacija značajno promijenila ukoliko bi policijski
menadžment iskazao snažnu potporu u provedbi informativno-propagandnih aktivnosti o vrijednostima
kinezioloških programa na stabilitet obiteljskog života. Sve to, naravno na dobrobit svakom policijskom
službeniku, njihovim obiteljima i policije u cijelosti.

UVOD
Znatna dinamička i statička opterećenja te psihička napetost policijskih službenika gotovo su
svakodnevno prisutna u njihovom radu i životu. S vremenom uzrokuju čitav niz negativnih posljedica,
koje se na početku mogu prepoznati u disfunkciji pojedinih sustava organizma, pa do narušenosti
općeg psihosocijalnog statusa. Razumjeti ove procese znači aktivno se suprotstaviti njihovom bržem
nastajanju. Na koji način? Svakako, provedbom različitih kinezioloških programa za koje je nizom
znanstveno –istraživačkih i praktičnih radova iz opće i policijske kineziologije potvrđeno da imaju
izuzetno povoljan prevencijski utjecaj.
U strukturi skupina kinezioloških programa pogodnih za policijske službenike kao i cijelu obitelj,
posebno mjesto zauzimaju kompenzacijski  programi. Definirani su nadoknadom svega onog što
policijski službenik gubi načinom rada ili života (boravak u prirodi zbog dužeg zadržavanja u
zatvorenim radnim i drugim prostorima te urbaniziranoj sredini, provedba aktivnog odmora zbog
pojave različitih znakova umora, provedba zajedničkih obiteljskih kinezioloških programa zbog
povećane količine posla i izostanka iz obitelji i sl.).
U spektru kompenzacijskih programa pojavljuje se čitav niz različitih oblika aktivnosti. To su:
ture, turno kretanja, orijentacijska kretanja ili trčanja, planinarski usponi, izleti, vezni putevi
(transverzale), usmjerena kretanja sa zadacima, rafting i brojni drugi. Kombinacijom navedenih i
drugih sadržaja i aktivnosti  mogu se pripremiti i provoditi  kompenzacijski programi kao dnevni ili
višednevni program aktivnosti sa stacioniranim boravkom izvan domicilne sredine, različitim načinom
kretanja (pješice, biciklima itd.) te u različitim mjesecima u godini.
Dosadašnje spoznaje o organiziranom sudjelovanju policijskih službenika i članova njihovih
obitelji u takvim programima je gotovo zanemarivo. Ipak, programi se provode, ali međusobnim
dogovorom nekoliko obitelji, u pravilu, izborom jednog od najpoznatijih programa – izleta,
jednodnevnog su trajanja i sa malom količinom kinezioloških sadržaja.
Konačno, i pored brojnih sugestija psihološke, sociološke, kineziološke i drugih struka o
dobrobiti provedbe godišnjeg odmora u dva dijela (ljetni – zimski) i sa provedbom brojnih
82
H ³

Davorin-Josip Rubeša, Davor Zidar

kinezioloških sadržaja, skromni su primjeri iz policijske prakse o ovom. Iz tog razloga, otvoren je
istraživački projekt o ovoj problematici čije bi spoznaje mogle doprinjeti otvaranju šire rasprave na
razini stručnih djelatnika u policijskim upravama do menadžmenta u policiji čijim bi se riješenjima
mogla znatno unaprijediti policijsko – kineziološka praksa te standard rada i života policijskih
službenika.
Cilj rada
Cilj rada je bio utvrditi procjenu ispitanika:

•
razlozima koji ih motiviraju za planiranje godišnjeg odmora u zimskim  mjesecima te
preferenciju ispitanika prema sadržajima koje u to vrijeme provode
•
korištenju godišnjeg odmora u zimskim mjesecima kao i preferenciji sadržaja koji se u to
vrijeme uobičajeno provode
METODOLOGIJA PRIKUPLJANJA I OBRADE PODATAKA
U prikupljanju podataka koristio se polistrukturirani anketni upitnik u kojemu su autori
istraživanja postavili 11 varijabli. Upitnik je strukturiran u dvije skupine pitanja, i to: opći podaci
ispitanika  (struktura ispitanika prema dobi, okončano policijsko obrazovanje, ukupan broj djece u
obitelji) te podaci o definiranoj problematici ispitivanja (korištenje godišnjeg odmora u dva dijela
(zimski-ljetni), pregled karakterističnih sadržaja i aktivnosti koje policijski službenici provode u
zimskom odmoru, procjena interesa članova obitelji o provedbi različitih kinezioloških sadržaja u
nekom od turističko-skijaških centara u vrijeme zimskog odmora, razlozi nemogućnosti provedbe
različitih kinezioloških sadržaja i aktivnosti u nekom od turističko-skijaških centara u vrijeme zimskog
odmora, način osiguranja financijskih sredstava za odlazak obitelji u neki zimski centar, destinacija
zimskog centra za provedbu godišnjeg odmora na snijegu, ulaganje sredstava iz prekovremenih sati u
provedbu zimskog aktivnog odmora, posredovanje MUP-a u organizacijskim i programskim
aktivnostima).
Populacija iz koje je definiran uzorak ispitanika je definirana kao populacija policijskih
službenika temeljne policije Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske. Za potrebe
ispitivanja definiran je uzorak ispitanika kojeg su činile 152 osobe iz dvije policijske uprave, i to: PU
međimurska i PU virovitičko - podravska. Uzorak je definiran slučajnim izborom ispitanika.
Prikupljanje podataka je izvršeno tijekom 2003./2004. godine u standardiziranim uvjetima
ispunjavanja anketnog upitnika. Provodili su ga policijski službenici za usavršavenje policije u svojim
upravama u suradnji sa autorima rada.
U obradi podataka koristile su se osnovne statističke metode. Prije svega, podaci su strukturirani
u frekvencijama odgovora ispitanika za obje skupine, nakon čega su izračunate postotne vrijednosti za
svaku skupinu i u cijelosti. U kontekstu nekih pitanja, rezultati su prikazani rangom odgovora.
Izvršena je i komparativna analiza dobivenih podataka ispitanika iz navedenih policijskih uprava.
83

sekcija: kineziološke študije in njihov vpliv na varnostna vprašanja
Karakteristika ispitanika prema općim podacima
Tablica 1 Struktura ispitanika prema dobi

Skupina A      Skupina B      Sveukupno

f
%
f
%
f
%

do 30 godina   30       34.9        26        39.4       56       36.8

31 – 40            41       47.7        30        45.5       71       46.8

41 i više          15       17.4        10        15.1       25        16.4

 UKUPNO:         _________________________________

           86                     66                     152         100
Pregledom tablice 1 i 2 vidljivo je da je anketnim upitnikom obuhvaćen najveći broj ispitanika
srednje životne dobi (31 - 40 godina), što vjerojatno odgovara pretežnoj slici starosne dobi policijskih
službenika.
Istovremeno je moguće zaključiti i da se radi o ispitanicima kod kojih prevladava srednji rang
okončanog policijskog obrazovanja, što također odgovara edukacijskoj slici policijskih službenika u
MUP-u RH

Tablica 2: Okončano policijsko obrazovanje

 Skupina  A     Skupina B   Sveukupno

              f         %         f         %        f         %
        tečaj          30       34.9     27      41.0     57     37.5
              SSS          36       41.9     24      36.4     60     39.5
                   VŠS         17       19.8     13      19.6     30     19.8
 VSS           3         3.5      2         3.0       5       3.2
        Ukupno:         ______________________________
         86                   66                152      100

Tablica 3: Ukupan broj djece u obitelji

         Skupina  A      Skupina B    Sveukupno
                                            f          %         f         %         f         %
              0        25      29.1       22     33.3     47      30.9
                                        1        32      37.2       23     34.8     55      36.2
              2        24      27.9       20     30.3     44      29.0
              3          5        5.8         1       1.6       6        3.9
             Ukupno:    __________________________________
           86                   66               152        100

Pregledom tablice 3 vidljivo je da ispitanici imaju obiteljski život u kojem je, u večem postotku,
prisutno jedno ili dvoje djece. To istovremeno podrazumijeva i povečanje obiteljskih opterećenja, no
svakako i potrebu opuštanja, kako u danima vikenda tako i godišnjeg odmora.

84

Davorin-Josip Rubeša, Davor Zidar

REZULTATI I DISKUSIJA
Komparativni prikaz rezultata dvije skupine ispitanika
Tablica 4: Korištenje godišnjeg odmora u dva dijela (ljetni – zimski)

Skupina  A      Skupina B      Sveukupno

f         %         f         %            f         %

    da   11      12.8     10       15.1         21      13.8

                 ne   63      73.3     49       74.2       112      73.7

  ne mogu se odlučiti   12      13.9       7       10.7         19      12.5

Ukupno:         __________________________________

                       86                  66                      152      100

Veći je broj istraživanja iz područja psihologije, sociologije, kineziologije i drugih društvenih
istraživanja čiji rezultati govore u prilog provođenja godišnjeg odmora u dva dijela. Svakako, ukoliko
se radi o aktivnom načinu provedbe godišnjeg odmora, sadržaji (posebno ukoliko su kineziološkog
tipa) pridonose ukupnom restrukturiranju dimenzija psihosomatskog statusa, značajnih za kvalitetu
rada i života. No, pregledom tablice 4 vidljivo je da izuzetno mali broj policijskih službenika koristi
ovu mogućnost. Također je vidljivo da se ispitanici iz navedene dvije skupine gotovo ne razlikuju.
Iako planom istraživanja nije bila definirana potreba spoznaje razloga ne korištenja godišnjeg odmora
u dva dijela, isti se mogu prepoznati u okviru: nedostatnog vremena, povećane količine poslovnih
aktivnosti policijskih službenika, nemogućnost određivanja termina za sve članove obitelji za
provedbu godišnjeg odmora, neinformiranost policijskih službenika o važnosti i značaju provedbe
aktivnog godišnjeg odmora – posebno provedbom različitih sadržaja i aktivnosti na snijegu itd. Ovo
posljednje potvrđuje i rang lista 1, koja prikazuje pregled onih aktivnosti koje policijski službenici
provode u to vrijeme.
Rang 1 Pregled karakterističnih sadržaja i aktivnosti koje policijski službenici provode u
zimskom odmoru

-
tradicionalni domaćinski poslovi (kolinje)
-
druženje sa prijateljima
-
obiteljska druženja tijekom zimskih blagdana
-
reguliranje zaostalih pravnih, financijskih itd. osobnih i/ili obiteljskih obveza iz tekuće
godine
-
provedba aktivnog odmora na snijegu uz posredovanje neke turističke agencije
86 drugi poslovi

Tablica 5: Procjena interesa članova obitelji za provedbu različitih kinezioloških sadržaja u
nekom od turističkih centara u vrijeme zimskog odmora

Skupina  A      Skupina B
Sveukupno

f           %         f          %              f         %
     da
61     70.9      53       80.3
114     75.0
    ne
20     23.3      10       15.1
  30     19.7
         ne mogu se odlučiti
  5       5.8        3         4.6
    8       5.3

Ukupno:        ______________________________________

86                   66                         152      100

Dobiveni rezutati potvrđuju činjenicu da je obitelj «živa institucija» u kojoj se izmjenjuju različiti
interesi njihovih članova. Interes može biti utoliko veći ukoliko sadržaji i aktivnosti nose posebnu
ugodu svim članovima obitelji za vrijeme njihove provedbe.
85

sekcija: kineziološke študije in njihov vpliv na varnostna vprašanja
Bogatstvo turističke ponude za provedbu različitih aktivnosti i sadržaja u  zimskim centrima nosi
upravo takvu mogućnost. Kombinacijom i provedbom sadržaja, kao: skijanje, skijaško trčanje, turno
skijanje, sanjkanje, skijaško-sanjkaški poligoni, plivanje, sauna, masaža, različiti oblici tjelesnog
vježbanja itd., boravak u centrima se može pretvoriti u kompletan aktivni odmor i sa pozitivnim
učincima na cjeli psihosomatski status svih članova obitelji.
Prepoznajući vrijednosti navedenih sadržaja, veći je broj ispitanika iskazao pozitivno mišljenje o
narečenom. Ipak, praksa pokazuje suprotnost. Manji je broj onih policijskih službenika koji interese
članova obitelji pretvaraju i u realizaciju takvih programa. Svakako, više je razloga za to. Isti se
prikazuju rang-listom, iz koje je vidljivo da su materijalno-financijska sredstva snažan ograničavajući
čimbenik za provedbu kinezioloških sadržaja u vrijeme zimskog odmora u nekom od zimskih
turističkih centara.

Rang 2 Razlozi nemogućnosti provedbe različitih kinezioloških sadržaja i aktivnosti u nekom od
turističko-skijaških centara u vrijeme zimskog odmora

-
nedostatna financijska sredstva za troškove boravka
-
prevelike obiteljske obveze
-
neusklađenost osobnih dana odmora sa školskim praznicima
-
izuzetno veliki troškovi za osiguranje opreme (skije, sanjke i td.)
-
nepredvidivost policijskog posla
-
drugi razlozi

Autori ispitivanja su čvrstog mišljenja da bi se različitim oblicima «obiteljske štednje» kao i
drugim mogućnostima: korištenje bankovnog ili agencijskog kredita, jednogodišnjom štednjom iz
osobnog dohotka,  dodatnim poslovima cijele obitelji koji se mogu unovčiti (izrada bižuterije,
rezbarenje, naknada za neki izvršeni rad itd.) mogla ostvariti potrebna financijska sredstva za boravak
i provedbu različitih kinezioloških sadržaja u vrijeme zimskog odmora. Zbog toga bi bilo neophodno
prići dugoročnom planiranju «obiteljskih investicija», što bi nosilo mogućnost izbora destinacije i
stvarne provedbe sadržaja.

Rang 4. Željena destinacija zimskog centra za provedbu godišnjeg odmora

                                Skupina A                         Skupina B

              ________

    ________

                          - Hrvatska
                - Slovenija

                               - Slovačka                         - Austrija
                               - Slovenija                         - Italija
                               - Italija                               - Slovačka

Željene destinacije ispitanika po skupinama se razlikuju. Razlike su vezane uz domicilnu sredinu
ispitanika, a time i njihovu gravitaciju prema zimskim centrima u pojedinim zemljama. Razliku u
izboru centara je moguće tumačiti i iz aspekta općeg standarda ispitanika, prethodno dobivenih
informacija od prijatelja, poznanika itd. o razlikama pojedinih zimskih centara u kojima je moguće
provoditi različite aktivnosti. Ove spoznaje bi mogle biti od velike pogodnosti u budućoj organizaciji
zimskih odmora za policijske službenike i članove njihovih obitelji.

86

Davorin-Josip Rubeša, Davor Zidar

Tablica 6. Ulaganje sredstava iz prekovremenih sati za provedbu zimskog aktivnog odmora

Skupina  A      Skupina B
Sveukupno

  f         %         f         %          f         %

         da
17     19.8         9     13.6        26     17.1
 ne
65     75.6       53     80.3      118     77.6
        ne mogu se odlučiti       4       4.6         4       6.1          8       5.3

       Ukupno:      ________________________________

86                   66                 152       100

Spoznaje o želji policijskih službenika da financijska sredstva ostvarena svojim prekovremenim
radom stave u funkciju provedbe obiteljskog odmora, utvrđene su u gotovo svim projektima vezanim
za problematiku odmora. Pregledom dobivenih podataka i iz ovog ispitivanja je vidljivo da je prilično
mali broj ispitanika spreman tako ostvarena sredstva aktivirati za provedbu aktivnog odmora. Više je
mogućih razloga za to. Prije svega, razlogom se može smatrati nedovoljna informiranost ispitanika o
prednosti aktivnog pred pasivnim odmorom. Nadalje, neupitna je činjenica da ostvarena sredstva nisu
toliko velika da bi mogla značajnije pridonijeti ostvarenju aktivnog odmora, posebno ukoliko je veći
broj članova obitelji koji bi se mogao nači u takvom programu. Stoga se ispitanici odlučuju, tako
ostvarena sredstva iskoristiti za financiranje drugih obiteljskih potreba. Ipak, po mišljenju autora,
takva mogućnost bi mogla biti ostvarena ukoliko bi se kombinirala sa drugim mogućnostima i uz
zajednički napor svih članova obitelji. To potvrđuje i jedan manji broj ispitanika (17.1 %) iz
anketiranja.

Tablica 7. Posredovanje MUP-a u organizacijskim i programskim aktivnostima

Skupina  A      Skupina B
Sveukupno

    f         %         f         %          f         %

    da
  41       47.7      19      29.0      60      39.4

                ne        39       45.3      40      61.0      79      52.0

 ne mogu se odlučiti          6         7.0        7      10.0       13       8.6

        Ukupno:     ________________________________

               86                   66                   152      100

Analizom tablice 7 moguće je zapaziti da veći broj ispitanika (52.0 %) ne bi želio posredovanje
MUP-a u provedbi zimskog aktivnog odmora. Moguće je slijedeće objašnjenje. Naime, poznato je da
se u sadašnjoj policijskoj praksi isključivo pripremaju i provode tzv. Temeljni kineziološki programi
(programi tjelesne pripreme, standardizacija borilačkih znanja i vještina te programi ciljanja). Zbog
toga, planiranje i provedba kompenzacijskih kinezioloških programia nije u opisu poslova
kinezioloških stručnjaka koji djeluju u policijskim upravama. Svakako, time je i definirana bojazan
policijskih službenika da bi se aktivni odmor zimi mogao uspješno organizirati posredovanjem
kinezioloških stručnjaka iz MUP-a. S druge strane, vidljiv je i broj onih ispitanika (39.4 %) koji bi
prepustili organizaciju i provedbu odmora sa stručnjacima MUP-a. To vjerojatno iz razloga što su u
provedbi temeljnih programa ispitanici prepoznali metodiku rada stručnjaka, a time i učvrstili
uvjerenje o mogućoj kvalitetnoj provedbi drugih aktivnosti. No, neovisno o dobivenim spoznajama,
mišljenje autora je da bi se ova problematika vrlo brzo trebala razmatrati na razini policijskog
managementa ili drugih institucija koje su vezane uz policijsku aktivnost kako bi se što više
potencirale mogućnosti i stvarna provedba aktivnih godišnjih odmora u zimskom razdoblju.
UMJESTO ZAKLJUČKA
Provedenim ispitivanjem (iako na relativno malom broju uzorka ispitanika u odnosu na
cjelokupnu populaciju policijskih službenika u Ministarstvu unutarnjih poslova Republike Hrvatske),
utvrđena je potreba daljnjeg rada u analiziranoj problematici. Jedan od bitnih segmenata je edukacija
osoba kao i institucija koja bi mogla preuzeti stvarnu provedbu ovog i drugih kompenzacijskih
87

sekcija: kineziološke študije in njihov vpliv na varnostna vprašanja
programa za obitelji policijskih službenika. Jedna od tih je Sindikat policijskih službenika koji
različitim aktivnostima pruža profesionalnu zaštitu u njihovoj djelatnosti te se i drugim aktivnostima
sve više otvara članovima njihovih obitelji.
LITERATURA
1. Dibitz, D. (1993.) Wohnung und Mitte. Marktoberdorf : W. Dasch PD
2. Guyton, A.C. (1978.) Medicinska fiziologija. Zagreb: Medicinska knjiga
3. Koritnik, M. (1970.) Igre motorike. Zagreb: Fakultet za fizičku kulturu
4. Rubeša, D.J. (1997.) Policijska kineziologija - znanost i praksa. Zagreb: Ministarstvo unutarnjih
poslova Republike Hrvatske
5. Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (1999.) Provjera vrijednosti jednog hipotetičkog modela
kineziološkog tretmana ovlaštenih službenih osoba. Policija i sigurnost. Zagreb: Ministarstvo
unutarnjih poslova Republike Hrvatske, 1-2
O AVTORJIH
dr.sc. Davorin-Josip Rubeša, nastavnik na Visokoj policijskoj školi u Zagrebu, utemeljitelj
policijske kineziologije i voditelj kinezioloških projekata

pred. Davor Zidar, prof. – nastavnik na Visokoj policijskoj školi u Zagrebu, voditelj stručnih
radova, suradnik u provedbi razvojnih kinezioloških projekata
88


Priprema i provedba kompenzacijskih kinezioloških programa u sindikalnoj djelatnosti kao bitan segment općeg kineziološkog modela MUP-a Rebulike Hrvatske

Rubeša, Davorin-Josip;Zorec, Bojan;Zidar, Davor

7. SLOVENSKI DNEVI VARSTVOSLOVJA
© 2006 Fakulteta za policijsko-varnostne vede, Ljubljana
PRIPREMA I PROVEDBA KOMPENZACIJSKIH KINEZIOLOŠKIH
PROGRAMA U SINDIKALNOJ DJELATNOSTI  KAO BITAN SEGMENT
OPĆEG KINEZIOLOŠKOG MODELA MUP-A REPUBLIKE HRVATSKE
Davorin-Josip Rubeša
Bojan Zorec
Davor Zidar

Situacija u policijskoj praksi zahtjeva urgentno riješenje u pripremi i provedbi kompenzacijskih
programa. To iz razloga što se takvim programima može dodatno prevenirati ubrzani pad ukupnih tjelesnih i
funkcionalnih sposobnosti a tim i narušenu poslovnu učinkovitost kao i destabilitet obiteljskog života svakog
policijskog službenika. Konačno, postavlja se pitanje: treba li riješenje problema prepustiti nekom
«slučajnom događaju», ili .. ? Iz tog razloga, autori rada iskazuju neke razloge prihvaćanja modela pripreme
i provedbe kompenzacijskih kinezioloških programa unutar djelatnosti Sindikata policije. To su:
1.
Sindikati policije mogli bi postati partneri MUP-a u pripremi i provedbi kinezioloških
programa za policijske službenike.To bi bilo od posebnog značaja za konačno oblikovanje
jedinstvenog kineziološkog modela na razini MUP-a Republike Hrvatske.
2.
Sindikati policije mogli bi preuzeti vodeću ulogu u provedbi kompenzacijskih programa
MUP-a u koje bi bili uključeni svi oni koji su posredno ili neposredno povezani sa
policijskom djelatnošću (članovi obitelji policijskih službenika, umirovljenici MUP-a,
prijatelji i poznanici policijskih službenika i td.).
3.
Sindikati policije mogli biti primjer i drugim Sindikatima u Republici Hrvatskoj u provedbi
ovih programa, značajnih za profesionalnu i obiteljsku stabilnost njenih djelatnika.
4.
Provođenjem kompenzacijskih programa stvorila bi se realna osnova povećanja broja novih
članova kao i strukturiranja moguće skupine tzv. «pridruženih članova Sindikata», a na
obostrano zadovoljstvo organizatora i njenih pripadnika.
5.
Provedba kompenzacijskih programa mogla bi biti poveznica prema drugim institucijama u
Republici Hrvatskoj i šire u okviru opće poznatih javnih programa: sportom protiv droge,
sportom do zdravlja i td. čime bi se Sindikati mogli prezentirati u svojoj kineziološko-
preventivnoj djelatnosti.
Prve i značajne korake u prepoznavanju vrijednosti provedbe kompenzacijskih kinezioloških programa
za svoje članove učinio je Nezavisni sindikat Policije – Split, koji već neko vrijeme intenzivnije djeluje u
okviru navedene problematike.

UVOD
Znatna dinamička i statička opterećenja te psihička napetost policijskih službenika gotovo su
svakodnevno prisutna u njihovom radu i životu. S vremenom uzrokuju čitav niz negativnih posljedica,
koje se na početku mogu prepoznati u disfunkciji pojedinih sustava organizma, pa do narušenosti
općeg psihosomatskog i socijalnog statusa. Razumjeti ove procese znači aktivno se suprotstaviti
njihovom bržem nastajanju. Na koji način? Svakako, provedbom različitih kinezioloških programa za
koje je nizom znanstveno -istraživačkih i praktičnih radova iz opće i policijske kineziologije
potvrđeno da imaju izuzetno povoljan prevencijski utjecaj.
 Nadalje, unazad desetak godina znanstveno - istraživačkog i stručnog rada iz područja policijske
kineziologije (gr.kinesis = kretanje, aktivnost, gibanje; logos = učenje, spoznaja) strukturirana je opća
kineziološka slika sadržaja, aktivnosti i programa za policijske službenike MUP-a. Isti su podijeljeni u
dvije skupine.
Prvi pripadaju tzv. temeljnim kineziološkim programima (program opće tjelesne pripreme,
program borilačkih znanja i vještina, program vježbovnog i ocjenskog ciljanja, - sve u organizaciji i
provedbi policijskih službenika za usavršavanje policije u policijskim upravama), a drugi
89
H ³

sekcija: kineziološke študije in njihov vpliv na varnostna vprašanja
kompenzacijskim kineziološkim programima, za koje je poznato da su utemeljeni potrebom
nadoknade svega onog što policijski službenik gubi načinom rada ili života (boravak u prirodi zbog
dužeg zadržavanja u zatvorenim radnim i drugim prostorima te urbaniziranoj sredini, provedba
aktivnog odmora zbog pojave različitih znakova umora, provedba zajedničkih obiteljskih
kinezioloških programa zbog izostanka iz obiteljskih sadržaja i sl.).

Dosadašnje spoznaje o organiziranom sudjelovanju policijskih službenika i članova njihovih
obitelji u kompenzacijsko-kineziološkim programima je gotovo zanemarivo. Ipak, programi se s
vremena na vrijeme provode međusobnim dogovorom nekoliko obitelji, izborom (u pravilu) jednog od
najpoznatijih kompenzacijskih programa – izleta, koji su poludnodnevnog trajanja, sa malom
količinom kinezioloških  i sa obiljem gastro-sadržaja, pojedinačnim sudjelovanjem mlađih policijskih
službenika u ekstremnim sportovima i aktivnostima, kao potreba doživljavanja nesvakidašnjih
aktivnosti itd.).
Naime, čitav je niz znanstveno-istraživačkih i stručnih radova iz područja sociologije,
psihologije, kineziologije i drugih društvenih znanosti koji dokazuju da kompenzacijski programi,
temeljeni kineziološkim sadržajima  mogu imati snažnu funkciju u općem psihosomatskom stabilitetu
policijskog službenika.
Autori stoga skreću pažnju da bi u njihovoj pripremi i provedbi Sindikati policije trebali biti
glavni nositelji u realizaciji kompenzacijskih programa za svoje članove. Tim više, što se Sindikati
svojom djelatnošću (u posljednje vrijeme) sve više otvaraju toj skupini programa. Konačno, to iz
razloga što se učinkovitost policijskog službenika ne može više promatrati samo iz aspekta uspješnosti
profesionalnog rada, već se mora promatrati i iz aspekta njegove opće i obiteljske stabilnosti. Ipak,
koja je prva pretpostavka za početak ostvarenja kompenzacijskih programa u policijskoj djelatnosti ?
Svakako, educiranje tzv. pomoćnog kineziološkog kadra u policijskoj djelatnosti. Edukacija
kadrova bi trebala biti usmjerena u cilju usvajanja bitnih segmenata razumijevanja značaja
kinezioloških programa, a potom i razumijevanja bitnih dijelova u njihovoj provedbi. Edukacija bi se
mogla provoditi na razini Podružnica, u okviru koje bi kandidati ovladali i potrebnim kineziološkim
iskustvom za vođenje programa. Konačno, bilo bi neophodno izvršiti i ostalu potrebnu regulativu, kao
i predvidjeti načine financijske valorizacije njihovog rada.
PREGLED I OSNOVNA OBILJEŽJA NEKIH KOMPENZACIJSKIH
KINEZIOLOŠKIH PROGRAMA PROVEDIVIH U STACIONIRANOM BORAVKU
ČLANOVA SINDIKATA
1. Interventni kineziološki program
3. Antimobing program
4. Radionice stranih jezika
5. "Wellbeing program" za policijske umirovljenike
6. Obiteljski kineziološki program (vikend i godišnji aktivni odmor)
7. Prigodni susreti žena policijskih službenika
8. Susreti invalida domovinskog rata
Interventni kineziološki program
Prema istraživanju autora Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (1999.), interventni kineziološki
program je definiran kao zdravstveno - preventivni i edukacijski  kineziološki program, koji ima za cilj
da u relativno kratko vrijeme njegove provedbe poboljša vrijednosti bitnih dimenzija psihosomatskog
statusa kao i kinezioloških znanja policijskih službenika. Provodi se u trajanju od najmanje 48
programskih sati. Programu prisustvuju  policijski službenici, neovisno iz koje policijske uprave ili
postaje dolaze te različitih linija rada. Program se realizira provedbom brojnih kinezioloških sadržaja u
trajanju od 6 - 8 sati dnevnog rada (ciklički oblici kretanja, elementarne i sportske igre, različiti oblici
tjelesnog vježbanja, obnavljanje borilačkih znanja i vještina, edukacijska predavanja, izleti, društveno-
zabavni program, sportsko - rekreacijska natjecanja, fizioprofilaktički sadržaji itd.). Bitnost u
programu je da ga pripremaju i provode stručnjaci iz područja kineziologije uz suradnju sa
90

Davorin-Jasmin Rubeša, Bojan Zorec, Davor Zidar

stručnjacima ostalih struka (medicine, psihologije, sociologije itd.) te osiguranje ukupnih materijalno-
tehničkih uvjeta bitnih za standardizaciju programa.
Antistresni program
Rezultatima istraživačkog rada autora Rubeša, D.J., Zidar, D. (1997.) o prisutnosti različitih i
neuobičajenih situacija u policijskoj praksi, definiran je program koji je namijenjen policijskim
službenicima koji gotovo svakodnevno doživljavaju različite stresne situacije. Kao protuteža takvim
situacijama definiran je antistresni program za policijske službenike.
Antistresni program je strukturiran kombinacijom provedbe različitih kinezioloških i društveno –
zabavnih  aktivnosti, kojima je moguće utjacati na opuštanje osoba u programu te tako aktivno
djelovati na suzbijanje posljedica stresa.  Programu mogu prisustvovati i članovi obitelji policijskih
službenika za koje se priprema i poseban program. Provodi se u sportsko-rekreacijskim ili turističko-
zdravstvenim centrima uz optimalno trajanje programa u trajanju 7 dana, uz osiguranje standardnih
uvjeta njegove njegove realizacije (stručni kadar, smještaj i prehrana).
Antimobing program
Provedbom istraživačkog rada autora Rubeša,D.J., Zidar,D. Ribičić, G. (2000.) utvrđena je
potreba definiranja i provedbe antimobing programa. Isti  je prvenstveno namijenjen svim onim
osobama policijske struke koji u svom radu i životu doživljavaju jaku stresnu situaciju (verbalnim ili
fizičkim napadom) unutar šire i uže radne okoline (eng. mob = bučno navaliti ili nasrnuti na nekoga -
invade).
Antimobing program je komponiran kao kombinacija psiho-kinezioloških tretmana i aktivnosti.
Pogodan je za policijske službenike i službenice iz jedne policijske postaje (ali i šire), a cjelokupni
program se realizira u trajanju od 8 - 10 dana. Provode ga, pored psihologa (psihijatra) i adekvatan
stručni kadar iz područja kineziologije.
Radionica stranih jezika
Prema istraživanjima autora  Rubeša, D.J., Zidar, D., Loje, Z., Šunde, S., Fabijan, V. (2001.)
jedan od popularnih kompenzacijskih programa za djecu policijskih službenika  trebao bi biti program
radionica stranih jezika. Naime, program bi bio namijenjen starijoj djeci policijskih službenika (1 - 4
razreda srednje škole)  koji bi u vrijeme boravka u nekom centru isključivo komunicirali na stranom
jeziku (engleski, njemački, talijanski, slovenski itd.). Radionice mogu trajati 7 - 10 dana, a za
provedbu je pogodno vrijeme proljetnih ili zimskih školskih praznika.
Program
provode
stručne
osobe sa znanjem stranog jezika u suradnji sa voditeljima kinezioloških programa.
Wellbeing program za policijske  umirovljenike
Prema ukupnim kineziološkim istraživanjima za starije osobe te posebno jednog broja
istraživačkih radova iz područja policijske kineziologije za umirovljenike policijske struke dobivena je
spoznaja  da starije osobe, zbog prirodnih procesa koje dovode do smanjenja tjelesnih sposobnosti nisu
u mogućnosti slijediti sve zahtjevnosti provedbe nekog intenzivnog kineziološkog programa. Ta
činjenica upućuje na potrebu definiranja i provedbu onih aktivnosti koji bi u svojoj realizaciji  trebali
imati za cilj umirovljenim osobama stvoriti ugodu (eng. wellbeing = ugoda življenja) u vrijeme
njihovog boravka u nekom turističko – zdravstvenom ili rekreacijskom centru. U takvim okolnostima
provodio bi se tzv. mix-program aktivnosti koji se odnosi na kombinaciju različitih sadržaja kao:
predavanja iz područja gerontologije, provedbu rekreacijskih natjecanja (pikado, viseća kuglana itd.),
realizaciju društveno-zabavnih igara (tombola, lutrija, asocijacije, turniri u dominu, belotu, šahu itd),
susreti sa poznatim osobama iz područja: mađioničarstva, kulture, sporta itd). Program bi se trebao
uskladiti sa dužinom boravka sudionika u mjestu boravka, a pogodan je za provedbu u trajanju 7 – 10
pansionskih dana.
91

sekcija: kineziološke študije in njihov vpliv na varnostna vprašanja
Obiteljski kineziološki program (vikend i  godišnji aktivni odmor)
U skupini kompenzacijskih kinezioloških programa definirana je ukupna metodologija pripreme i
provedbe vikend i godišnjih aktivnih odmora za policijske službenike i članove njihovih obitelji. To su
u suštini boravci izvan domicilne sredine koji imaju za cilj da se, provedbom različitih kinezioloških
sadržaja ukloni akutni ili kronični umor koji je nastao posljedicom načina rada i života. Osnovna
karakteristika ovih odmora je realizacija sadržaja koji predstavljaju, prije svega, izraz osobne
preferencije svakog sudionika prema jednom broju sadržaja koje žele provoditi. No, karakteristika
ovih odmora je i da se dio aktivnosti provodi u zajedništvu sa svim članovima obitelji. To se odnosi na
sadržaje koji se pripremaju i provode npr. u poslijepodnevnim satima  (zabavni obiteljski poligoni,
obiteljska rekreacijska natjecanja, stari sportovi, obiteljska vožnja biciklima uz prigodne društvene
aktivnosti isl.) te u večernjim satima (društveno - zabavni program).
Prigodni susreti žena policijskih službenika
Prigodni susreti žena su posebani kompenzacijski programi koji se pripremaju i provode u
prigodnim danima vezanim uz žene (npr. dan žena, dan majki isl.). Karakteristični su po raznolikosti
sadržaja i aktivnosti i to od sportsko-rekreacijskih, kulturnih, zabavnih, edukacijskih do vrlo
atraktivnih kao: modna revija, moderni načini friziranja, šminkanja isl. Provode se u više dana, a
posebno u vrijeme tzv. produženog vikenda
Susreti invalida domovinskog rata
Susreti invalida domovinskog rata (aktivnih policijskih službenika) je jedan od značajnih
događanja za takve osobe. Program susreta trebao bi biti prilagođen ovoj kategoriji sudionika, svakako
oblikovanjem sportsko-rekreacijskih i društveno-zabavnih sadržaja i aktivnosti. Cjelokupnom
programu susreta mogu prisustvovati i članovi obitelji, za koje bi se (u jednom dijelu) trebao
organizirati poseban program.
UMJESTO ZAKLJUČKA
Temeljem svega iskazanog moguće je zaključiti da situacija u policijskoj praksi zahtjeva
urgentno riješenje u pripremi i provedbi kompenzacijskih programa. To iz razloga što se takvim
programima može dodatno prevenirati ubrzani pad ukupnih tjelesnih i funkcionalnih sposobnosti a tim
i narušenu poslovnu učinkovitost kao i destabilitet obiteljskog života svakog policijskog službenika.
Konačno, postavlja se pitanje: treba li riješenje problema prepustiti nekom «slučajnom događaju», ili ..
? Iz tog razloga, autori rada iskazuju neke razloge prihvaćanja modela pripreme i provedbe
kompenzacijskih kinezioloških programa unutar djelatnosti Sindikata policije. To su:

1. Sindikati policije mogli bi postati partneri MUP-a u pripremi i provedbi kinezioloških
programa za policijske službenike.To bi bilo od posebnog značaja za konačno oblikovanje
jedinstvenog kineziološkog modela na razini MUP-a Republike Hrvatske.
2. Sindikati policije mogli bi preuzeti vodeću ulogu u provedbi kompenzacijskih programa MUP-
a u koje bi bili uključeni svi oni koji su posredno ili neposredno povezani sa policijskom
djelatnošću (članovi obitelji policijskih službenika, umirovljenici MUP-a, prijatelji i poznanici
policijskih službenika i td.).
3. Sindikati policije mogli biti primjer i drugim Sindikatima u Republici Hrvatskoj u provedbi
ovih programa, značajnih za profesionalnu i obiteljsku stabilnost njenih djelatnika.
4. Provođenjem kompenzacijskih programa stvorila bi se realna osnova povećanja broja novih
članova kao i strukturiranja moguće skupine tzv. «pridruženih članova Sindikata», a na
obostrano zadovoljstvo organizatora i njenih pripadnika.
5. Provedba kompenzacijskih programa mogla bi biti poveznica prema drugim institucijama u
Republici Hrvatskoj i šire u okviru opće poznatih javnih programa: sportom protiv droge,
92

Davorin-Jasmin Rubeša, Bojan Zorec, Davor Zidar

sportom do zdravlja i td. čime bi se Sindikati mogli prezentirati u svojoj kineziološko-
preventivnoj djelatnosti. Prve i značajne korake u prepoznavanju vrijednosti provedbe
kompenzacijskih kinezioloških programa za svoje članove učinio je Nezavisni sindikat Policije
– Split, koji već neko vrijeme intenzivnije djeluje u okviru navedene problematike.
4 LITERATURA
1. Findak,V., Mraković.M. (1996.) Primijenjena kineziologija u rekreaciji. Zagreb: Fakultet za fizičku
kulturu-Hrvatski savez za sportsku rekreaciju "Sport za sve"
2. Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (2000.) Utjecaj različite tjedne učestalosti trčanja na promjenu
funkcionalnih sposobnosti policajaca. Policija i sigurnost. Zagreb: Policijska akademija
3. Rubeša, D.J., Zidar,D., Pejčić, Z. (2002.) Model profesionalnog treninga policijskih službenika
temeljne policije. Razvojni projekt. Zagreb: Policijska akademija
4. Rubeša, D.J., Zidar, D., Vukosav, J. (1999.) Provjera vrijednosti jednog hipotetičkog modela
kineziološkog tretmana ovlaštenih službenih osoba. Policija i sigurnost. Zagreb: MUP RH, 1-2
O AVTORJIH
Dr.sc. Davorin-Josip Rubeša, nastavnik na Visokoj policijskoj školi u Zagrebu, utemeljitelj
policijske kineziologije i voditelj kinezioloških projekata

Pred. Davor Zidar, prof. – nastavnik na Visokoj policijskoj školi u Zagrebu, voditelj stručnih
radova, suradnik u provedbi razvojnih kinezioloških projekata

Viš.pred.spec. Bojan Zorec je predavatelj na Fakulteti za policijsko-varnostne vede za področje
Športne vzgoje in Kineziologije v varstvoslovju.
93