nautički turizam;COVID-19;Republika Hrvatska;turist;razvoj;nautical tourism;COVID-19;Republic of Croatia;tourist;development;info:eu-repo/classification/udc/338.48(497.5):797.1:616.98(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Franjo Krapec

FUNKCIONALNOST NAUTIČKOG SEKTORA
PRIJE, ZA VRIJEME I POSLIJE KRIZE
IZAZVANE BOLEŠĆU COVID-19

FUNKCIONALNOST NAVTIČNEGA
SEKTORJA PRED, MED IN PO KRIZI, KI JE
POVZROČILA BOLEZEN COVID-19

Diplomsko delo univerzitetnega študija

Brežice, september 2022

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Franjo Krapec

FUNKCIONALNOST NAUTIČKOG SEKTORA
PRIJE, ZA VRIJEME I POSLIJE KRIZE
IZAZVANE BOLEŠĆU COVID-19

FUNKCIONALNOST NAVTIČNEGA
SEKTORJA PRED, MED IN PO KRIZI, KI JE
POVZROČILA BOLEZEN COVID-19

Diplomsko delo univerzitetnega študija

Mentor: izv. prof. dr. Marko Koščak

Somentor: asist. Tomi Špindler

Brežice, september 2022

IZJAVA O AVTORSTVU ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študent-a/-ke: Franjo Krapec
Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija
Naslov zaključnega dela: Funkcionalnost nautičkog sektora prije, za vrijeme i poslije
krize izazvane bolešću COVID-19
Mentor/-ica: izv. prof. dr. Marko Koščak
Somentor/-ica: asist. Tomi Špindler

Podpisan-i/-a študent/-ka Franjo Krapec

izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a
ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;

izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del
v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a;

na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno
prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja
ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem
seznanjen/-a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod
pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano
indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega
rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez
predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega
izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za
komercialno uporabo;

dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi,
skupaj z objavo zaključnega dela;

Kraj in datum:

Podpis študent-a/-ke:

__________________
  _____________________________________

IZJAVA O ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE
ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študent-a/-ke: Franjo Krapec
Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija
Naslov zaključnega dela: Funkcionalnost nautičkog sektora prije, za vrijeme i poslije
krize izazvane bolešću COVID-19
Mentor/-ica: izv. prof. dr. Marko Koščak
Somentor/-ica: asist. Tomi Špindler

Podpisan-i/-a študent/-ka Franjo Krapec

izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega
dela, ki sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.

Kraj in datum:

Podpis študent-a/-ke:

__________________
  _____________________________________

ZAHVALA
Prvenstveno se zahvaljujem mentoru izv. prof. dr. Marku Koščaku i asist. Tomiju
Špindleru za pomoć, savjete i usmjerenja pri pisanju završnog rada. Također,
zahvaljujem se svima koji su me podupirali u izradi ovog završnog rada, a
posebna zahvala ide mojoj obitelji koja me neprestano podupirala tijekom pisanja
završnog rada.

Funkcionalnost nautičkog sektora prije, za vrijeme i
poslije krize izazvane bolešću COVID-19
Cilj ovog istraživanja bio je, na temelju dobivenih rezultata, iznijeti određene
prijedloge namijenjene poduzećima koja posluju u nautičkom sektoru u smislu
poboljšanja poslovanja. Konkretno, analizira se utjecaj pandemije na nautički
sektor u financijskom smislu. Sektor nautike okarakteriziran je kao
multifunkcionalan, stoga se smatra i vrlo profitabilnom industrijom. Globalizacija
je imala golem utjecaj na današnje turističke trendove, kao i na pojavu novih
turista. Taj pokret posebno je naglasila pandemija bolesti COVID-19, koja je
dodatno naglasila već užurbanu digitalizaciju. Tehnološke i digitalne inovacije
budućnost su u svim granama turizma, pa tako i u nautičkom turizmu. Hrvatska
posjeduje prirodne adute za razvoj te vrste turizma, ali kvalitetom, opremljenošću
i samom infrastrukturom još zaostaje za drugim zemljama. Istraživanje je
pokazalo da je pandemija utjecala na poduzeća nautičkog turizma izravno
uzrokovavši pad prometa i prihoda zbog vladinih ograničenje i straha turista od
zaraze te neizravno rast troškova. Vrhunac pada prometa zabilježen je u 2021.
godini, nakon čega se bilježi rast. Međutim, u narednoj godini očekuje se
oporavak, pa čak i rekordni rast. Osnovna sredstva prilagodbe pandemiji
pružanje su sredstva za zaštitu od zaraze i prakticiranje društvenog distanciranja.
Sredstvo prilagodbe koje ostaje i nakon pandemije, a potaknuto je istom
implementacija digitalnog marketinga.
Ključne riječi: nautički turizam, COVID-19, Republika Hrvatska, turist, razvoj

UDK: 338.48(497.5):797.1(043.2)338.48(497.5):616.98(043.2)

Functionality of the nautical sector before, during and
after the crisis caused by the disease COVID-19
The aim of this research was, on the basis of the obtained results, to present
certain proposals intended for companies operating in the nautical sector in terms
of business improvement. Specifically, the impact of the pandemic on the nautical
sector in financial terms is analyzed. The nautical sector is characterized as
multifunctional, therefore it is considered a very profitable industry. Globalization
has had a huge impact on today's tourism trends as well as on the appearance
of new tourists. This movement was especially emphasized by the COVID-19
disease pandemic, which further emphasized the already busy digitization.
Technological and digital innovations are the future in all branches of tourism,
including nautical tourism. Croatia has natural assets for the development of this
type of tourism, but it still lags behind other countries in terms of quality,
equipment and infrastructure. The research showed that the pandemic affected
nautical tourism companies directly through a drop in traffic and income due to
government restrictions and tourists' fear of infection, and indirectly through an
increase in costs. The peak of the decline in traffic was recorded in 2021, after
which growth is recorded. However, recovery and even record growth is expected
in the coming year. The basic means of adapting to a pandemic are the provision
of means of protection against infection and the practice of social distancing. A
means of adaptation that remains even after the pandemic, and was prompted
by it, the implementation of digital marketing.
Key Words: nautical tourism, COVID-19, Republic of Croatia, tourist,
development
UDK: 338.48(497.5):797.1(043.2)338.48(497.5):616.98(043.2)

POVZETEK
Namen te diplomske naloge je bil na podlagi pridobljenih rezultatov podati
predloge glede izboljšanja poslovanja podjetjem, ki delujejo v navtičnem sektorju.
Hkrati smo želeli doseči cilje zaključne naloge, ki so bili sledeči; preučiti vplive
pandemije na navtični turizem, tega umestiti v svetovni turizem nasploh in
ugotoviti, kako se je ta uspel prilagoditi COVID-19 razmeram. Prav tako želimo v
nalogi odgovoriti na vprašanje, ali in v kolikšni meri se dandanes izplača
investirati v navtični turizem in njegove sestavne dele.
Navtični turizem je panoga turizma, ki se je v zadnjih 30 letih najbolj razvila in
močno vplivala na gospodarstvo držav, primernih za tovrstni turizem. Obenem je
ena izmed vej turističnega sektorja, ki prinaša največ kapitala. Zaradi dejstva, da
povezuje več vrst turizma in med drugim združuje nastanitvene, gostinske
objekte ter marine se navtični turizem hitro razvija. Ravno zaradi tega smo si
izbrali ravno to panogo turizma.
V okviru raziskave je bil narejen pregled analiziranih območji, torej Jadransko
morje in z njim povezani otoki ter navtični turizem na Hrvaškem na splošno.
Menimo, da je raziskovalna metoda, ki smo jo izbrali najbolj ustrezna za tovrstno
raziskavo. Tako smo se analize lotili s pol-strukturiranimi intervjuji. Odgovore na
raziskovalna vprašanja smo torej pridobili z intervjuji, ki smo jih izvedli s
predstavniki petih podjetij.
Raziskovalna vprašanja zaključnega dela so bila:
-
Kako je zdravstvena kriza, ki jo je povzročila pandemija COVID-19,
vplivala na navtični turizem v obdobju 2020 in 2021?
-
Kako se je navtični turizem prilagodil trenutnim razmeram pandemije in če
se je, kako je prilagodil svoje delovanje?
-
Kaj je ljudi motiviralo k potovanjem oziroma uživanju produktov v
navtičnem turizmu pred krizo, ki jo je povzročila pandemija, in kaj jih
motivira zdaj?
Pregled teorije je pokazal, da so glavne značilnosti navtičnega turizma, ki tega
razlikujejo od drugih panog močna povezava z morskimi in sladkovodnimi
dejavnostmi. Posel navtičnega turizma poleg močne povezanosti z morjem in
navigacijo zahteva tudi določeno mero pomorskega znanja. Morje in druge vodne
površine so poseben vidik destinacije, ki se mu morajo te industrije prilagoditi. V
okviru teoretičnega pregleda je bila raziskana tudi konstrukcija navtičnega
turističnega profila, kjer smo ugotovili, da so motivi za obisk teh destinacij kultura,
užitek ali fantazija, sprostitev in fizični dejavniki, ter da gre večinoma za
uporabnike, za katere je značilen bogat življenski slog.
Poudarek te diplomske naloge je predvsem na vplivu pandemije COVID-19 na
panogo navtičnega turizma. COVID-19 je bolezen dihal, ki je prizadela svet leta
2020 in se razširila po svetu z izjemno hitrostjo ter povzročila smrt in okužbo pri
večji populaciji sveta. Zaradi pomanjkanja raziskav in nevarnosti okužbe je večina
držav uvedla ukrepe za obvladovanje pandemije. Najpogostejši ukrepi so bili
začasno zaprtje dejavnosti, ki niso bile nujne, uvedle so socialno distanciranje,

izolacijo, prepoved potovanj, itd. Jasno je, da je bila globalna turistična industrija
tukaj zelo prizadeta. Zaradi uveljavljenih ukrepov je bil najbolj prizadet sektor
ravno turizem.
Rezultati turistične sezone v juliju in avgustu 2020 so pokazali, da je hrvaški
turistični trg bolj odporen na krizo, ki jo je povzročila bolezen COVID-19, kot je
bilo pričakovano. Nekateri segmenti gostov - med njimi mlajši, navtični turisti, ki
potujejo z avtodomi in gosti, ki bivajo v vilah, se očitno niso bili pripravljeni
odpovedati letnemu dopustu ne glede na priporočila svojih vlad. Turizem na
Hrvaškem in tudi drugje se je moral hitro spremeniti oziroma prilagoditi temu
sodobnemu svetu. Tudi v navtičnem turizmu je prišlo do določenih sprememb, ki
zahtevajo prilagajanje ne le navtičnih turistov, ampak tudi ponudnikov.
Navtični turizem na Hrvaškem je pomemben dejavnik v razvoju turizma in
hrvaškega gospodarstva. Obstaja veliko neizkoriščenih potencialov, ki lahko z
dobrim načrtom in razvojno strategijo rastejo ter Hrvaško pretvorijo v bolj
konkurenčno državo na sredozemskem trgu. Vlaganje v infrastrukturo je
pomembno sredstvo za ohranjanje gospodarske aktivnosti v času krize, ki
spodbuja trajnostni razvoj države. Hrvaška ima zaradi svojih naravnih virov
potencial, da postane edinstvena na trgu Evropske unije v navtičnem turizmu,
podatki pa kažejo na stalno rast navtičnega turizma. Hrvaška kot taka država
postaja vse bolj priljubljena turistična destinacija, hkrati pa zaradi pomanjkanja
novih privezov išče dodatna vlaganja v navtična pristanišča.
Navtični turizem na Hrvaškem igra pomembno vlogo. Poleg povečevanja
skupnega turističnega prometa sezonske narave, ga je treba razviti v dolgoročen
vir dohodka kot enega od nosilcev turistične ponudbe tako v predsezoni kot v
sezoni. Analiza stanja Hrvaške, ki razvija velik potencial in naložbe v to vrsto
turizma, bi se lahko izkazala za enega od možnih gonilnih sil gospodarskega
razvoja na Hrvaškem. Ugodna klima, neokrnjena narava, privlačna in razčlenjena
obala so glavni aduti za hrvaški razvoj te vrste turizma, vendar naravne lepote
niso dovolj za njegov razvoj. Kakovost, opremljenost in infrastruktura hrvaških
pristanišč in marin še vedno močno zaostajajo za drugimi državami. Ločiti je
mogoče dve vrsti dejavnikov, ki v veliki meri določata konkurenčnost navtičnega
turizma v odnosu do okolja.
Raziskava je pokazala, da je pandemija prizadela podjetja v navtičnem turizmu
neposredno preko padca prometa in prihodkov zaradi vladnih omejitev in strahu
turistov pred okužbo, podjetja v navtičnem turizmu pa posredno prek povišanja
stroškov goriva, rezervnih delov in amortizacije. Vrhunec upada prometa je bil
zabeležen v letu 2021, nato pa beležimo trend rasti. Vendar se v prihodnjem letu
pričakuje okrevanje, v sezoni 2022 pa celo rekordna rast. Osnovna načina
prilagajanja pandemiji sta zagotavljanje sredstev za zaščito pred okužbo in
izvajanje socialne distance. Sredstvo prilagajanja, ki ostaja tudi po pandemiji in
ga je ta spodbudila, je uvedba digitalnega marketinga.

KAZALO
1 UVOD .........................................................................................................................1
1.1
Definicija i opis problema ................................................................................1
1.2
Namjena i ciljevi završnog rada
.......................................................................5
1.3
Istraživačka pitanja završnog rada ..................................................................5
1.4
Pretpostavke i ograničenja ..............................................................................6
1.5
Metode završnog rada.....................................................................................6
2
NAUTIČKI TURIZAM ...............................................................................................8
2.1
Definicija nautičkog turizma
.............................................................................8
2.2
Koncepti nautičkog turizma ...........................................................................10
2.3
Nautički turist ................................................................................................13
3
UTJECAJ BOLESTI COVID-19 NA TURIZAM ...........................................................15
3.1
Promjene u turizmu .......................................................................................15
3.2
Utjecaj bolesti COVID-19 na nautički turizam ................................................16
4
OPIS PODRUČJA ...................................................................................................18
4.1
Jadransko more i otoci ..................................................................................18
4.2
Nautički turizam u Hrvatskoj
..........................................................................19
4.3
SWOT analiza nautičkog turizma u Hrvatskoj
................................................21
4.4
Benchmarking ...............................................................................................23
5
ISTRAŽIVAČKI DIO ................................................................................................26
5.1
Metodologija i dizajn istraživanja ...................................................................26
5.2
Analiza poduzeća
..........................................................................................26
5.3
Metode istraživanja .......................................................................................27
5.3.1
Intervju ...................................................................................................27
5.3.2
Analiza pitanja za intervju.......................................................................29
5.3.3
Analiza sadržaja
.....................................................................................29
5.4
Istraživanje
....................................................................................................29
5.4.1
More i ja d.o.o. .......................................................................................30
5.4.2
MAR-KOS J.D.O.O. ...............................................................................31
5.4.3
ETNO TREND D.O.O.
............................................................................32
5.4.4
Hrvatska turistička zajednica grada Dubrovnika .....................................32
5.4.5
Azur Tours d.o.o.....................................................................................34
5.5
Analiza rezultata i rasprava ...........................................................................35
5.6
Interpretacija rezultata i diskusija ..................................................................45
6
STRATEŠKI DIO
.....................................................................................................47
6.1
Prijedlozi .......................................................................................................52

6.2
Prijedlozi za dodatni nautičarski paket
...........................................................52
7
ZAKLJUČAK ..........................................................................................................55
8
LITERATURA IN VIRI .............................................................................................58

POPIS GRAFIKONA
Grafikon 1: Dinamika promjene charter gostiju i njihovih noćenja u Hrvatskoj . 16
Grafikon 2: Kretanje broja dolazaka u Dubrovniku 2020.-2022.
....................... 32
Grafikon 3: Kretanje broja noćenja u Dubrovniku 2020.-2022.
......................... 33

KAZALO TABLICA
Tablica 1: Definicije nautičkog turizma ............................................................... 8
Tablica 2: Nautički turizam – koncepti
.............................................................. 11
Tablica 3: SWOT analiza ................................................................................. 21
Tablica 4: Prednosti mediteranskih zemalja u odnosu na Hrvatsku ................. 24
Tablica 5: Intervju sa tvrtkom ETNO TREND D.O.O.
....................................... 35
Tablica 6: Intervju sa tvrtkom MORE I JA D.O.O. ............................................ 37
Tablica 7: Intervju sa tvrtkom MAR-KOS J.D.O.O
............................................ 38
Tablica 8: Intervju sa hrvatskom turističkom zajednicom grada Dubrovnika .... 40
Tablica 9: Intervju sa tvrtkom AZUR TOURS D.O.O.
....................................... 41

KAZALO KRATICA
ACI
BDP
COVID-19
DZS
HTZ
PCR
RH
UNWTO

Adriatic Croatia International Club
Bruto domaći proizvod
Korona virus bolest
Državni zavod za statistiku
Hrvatska turistička zajednica
Polymerase chain reaction (polimerazna lančana reakcija)
Republika Hrvatska
United nations world tourism organisation (Svjetska turistička
organizacija)

1
1 UVOD
1.1
Definicija i opis problema
Nautički turizam specifičan je oblik turizma koji karakterizira putovanje turista
vodenim putem, bilo morem bilo rijekom, te njihov pristanak u marinu i luku,
posebno namijenjenu prihvatu te vrste turista, radi odmora i rekreacije. Nautički
turizam oblik je turizma koji uključuje i kombinira jedrenje i plovidbu s aktivnostima
na odmoru. Nautički turizam profilirao se kao grana industrije koja je sve
zapaženija zbog svoje posvećenosti. Uslugama koje pruža može se koristiti tek
klijentela boljih financijskih mogućnosti. Kao noviji pojam, nautički je turizam
zahvaljujući svojoj profitabilnosti sve zanimljiviji investitorima, koji sve više
prepoznaju njegove mogućnosti. U zadnjih 30 godina nautički turizam doživio je
velik pomak na području Hrvatske. Donedavno ova vrsta turizma nije bila u većoj
mjeri popraćena istraživanjima rezultata, pa tako nema sveobuhvatne
znanstvene definicije nautičkog turizma (Mičuga, 2021).
Međutim, u novije se vrijeme sve više ulaže u istraživanja i nadogradnju nautičkog
turizma. Njegova prednost, no istodobno i problem, jest to što zahtijeva
odgovarajući kvalificiran i educiran kadar. Usto je nužno i kontinuirano
usavršavanje s obzirom na to da se turizam mijenja iz dana u dan, kako je to
nedavno ilustrirao primjer krize koju je, osobito u sektoru turizma, izazvao COVID-
19 (Marušić, Čorak i Boranić Živoder, 2020).
Danas je nautički turizam posebno zanimljiv državama koje imaju geografske i
infrastrukturne mogućnosti. Sve su češća znatna ulaganja u tu sferu turizma zbog
potencijalno goleme dobiti. O tome u kojoj su mjeri pojedine države fokusirane na
nautički turizam govori i činjenica da je u državama u kojima je turizam bitan
element strateškog plana nautički turizam okosnica strateškog interesa (Mičuga,
2021).
Tako se u statističkim analizama nautički turizam izdvaja kao posebna grana
turizma te opisuju sljedeća četiri uvjeta koja ga čine statistički relevantnim:
prepoznavanje tržišta, dominantnost troškova, dodatna potražnja za sadržajima
koji izdvajaju nautičare od ostalih turista te dovoljan kapital i broj posjetitelja.
Problem s kojim se susrećemo tijekom protekle dvije godine svima je poznata
bolest COVID-19. Pandemija je uvelike utjecala na sve sfere života, pa tako i na
turizam (Škare, Soriano i Porada-Rochoń, 2021).
Nautički turizam pokriva cijeli spektar aktivnosti. S obzirom na to da nautičari nisu
stacionarni, goste karakterizira upravo njihova mobilnost. Riječ je o
multifunkcionalnoj turističkoj djelatnost s izraženom pomorskom komponentom,
koja je turistički fenomen nautičkog turizma, zasnovanog na morskim plovilima i
lukama kao njihovim utočištima. Interes investitora za nautički turizam u svijetu,
uključujući i Republiku Hrvatsku, proizlazi iz visoke makro- i mikroprofitabilnosti,
koja je rezultat pozitivnog utjecaja brojnih turističkih funkcija. Takav se učinak u
nautičkom turizmu učinkovito isprepliće, dovodeći do visoke potrošnje nautičkog
turizma u smislu održavanja plovila, kao i visoke potrošnje nautičara, koja je
dvostruko veća od one „tradicionalnih” turista (Gračan, Gregorić i Martinić,
2016a).
2
Do izbijanja pandemije zabilježen je dinamički razvoj turizma i turističkog prometa
(putovanja) gotovo u cijelom svijetu. U 2013. godini procijenjeno je da je rast
globalnog gospodarstva iznosio 9,5 % svjetskog BDP-a, dok je 2019. u tom
sektoru bilo zaposleno 296 milijuna osoba. Znatno je utjecao na razvoj pojedinih
zemalja i regija, razmatranih u različitim – gospodarskim i socijalnim – aspektima
(Trstenjak, 2017).
U prilog tomu u kojoj je mjeri Hrvatska nautičarska destinacija i koliko je pogodna
za nautičare i tu vrstu turizma govori činjenica da ima 1185 otoka, od čega je
naseljenih 50. Obala je iznimno razvedena. Zajedno s otocima, obalna linija
dugačka je preko 6000 km. U razdoblju od 2015. do 2019. godine Hrvatska je
zabilježila porast od gotovo 56 % u sferi nautičkog turizma (Ministarstvo turizma,
2008). Vrlo zanimljiv usporedni podatak za 2019. i 2020. godinu ukazuje na pad
noćenja povezanih s čarter agencijama, a riječ je o veoma značajnu padu od
otprilike 60 % (HTZ.hr, 2020).
Luković (2013) navodi kako je nautički turizam skup raznih aktivnosti koje se
događaju izvan marine i u marini. Dakle, radi se o gospodarskoj djelatnosti koja
spaja razne aktivnosti, počevši od sporta i rekreacije preko zabavnih sadržaja do
restorana, slastičarnica, kafića i svih sadržaja važnih za održavanje brodova
odnosno objekata koje koriste nautičari. U nautičkom turizmu turisti osjećaju
određenu dozu slobode zbog toga što mogu birati kamo će otići i mogu krojiti
sami svoje rute i „mini” izlete, pa možemo reći kako nautički turizam u turistima
pobuđuje istraživački i pustolovni duh (Łapko, Hącia i Lučić, 2021).
Zanimljivost u 2020. godini jest da broj noćenja turista iz Velike Britanije,
Njemačke i Austrije ne samo da se nije smanjio nego se u nekim slučajevima čak
i povećao. Neki od razloga tomu su niže cijene i želja za iskustvima kojih će biti
sve manje ako se pandemija nastavi. S druge strane, kad je riječ o hrvatskom
nautičkom turizmu, broj noćenja hrvatskih i slovenskih gostiju drastično je pao.
Nameće se zaključak da osobe koje žive bliže nautičkim destinacijama sve manje
uživaju u blagodatima nautičkog turizma te se broj njihovih noćenja drastično
smanjio (Łapko et al., 2021).
Glavni problem u turizmu 2020. i 2021. godine općenito, pa tako i u nautičkom
sektoru, bila je pandemija bolesti COVID-19. Svjetske vlade naložile su karantene
diljem svijeta te dovele svijet u gospodarsku krizu, koja se odrazila i na turizam.
Više je razloga zašto ljudi ne putuju. Jedan od njih svakako je strah koji ljudi
osjećaju zbog upozorenja na opasnost od širenja bolesti. Drugi razlog zacijelo je
pad kupovne moći uslijed globalne krize i navodnih povećanih cijena putovanja.
Treći razlog svakako je nemogućnost putovanja uslijed necijepljenja ili pozitivnog
rezultata PCR testa. S druge strane, na djelu je i zakon ponude i potražnje.
Smanjena potražnja ima za posljedicu opadanje cijena raznih usluga i smještaja,
što u krizi izazvanoj bolešću COVID-19 mnoge ljude navodi upravo da putuju
(Abu Bakar i Rosbi, 2020).
Na temelju podataka s internetske platforme za prijavu i odjavu turista u
Hrvatskoj, razvijene u sklopu projekta čiji je nositelj Hrvatska turistička zajednica,
pod nazivom „eVisitor“ vidljivo je kako je Hrvatska jedna od rijetkih država u
Europskoj uniji koja je otvorila svoja vrata državljanima SAD-a. Zabilježen je
porast smještaja na plovilima, otocima, u kampovima, kao i vilama, osobito na
3
sjevernijem dijelu jadranske obale (Istra i Kvarner), koji je lako dostupan
automobilom. U Hrvatskoj kao vodećoj sredozemnoj destinaciji, prema podacima
sustava eVisitor, u srpnju i kolovozu 2020. godine ostvareno je 32,5 milijuna
noćenja, što predstavlja 59 % ostvarenih noćenja u usporedbi s istim razdobljem
2019. godine (HTZ.hr, 2020).
U Hrvatskoj su procvat doživjele i neke druge regije, poput Like, Gorskog kotara
ili Zagorja. I u nautičkom turizmu nastupile su određene promjene koje iziskuju
prilagodbu ne samo nautičara nego i ponuđača. U strategiji razvoja turizma
Republike Hrvatske spominje se produljenje sezone uz manje gostiju i manje
opterećenje infrastrukture, koja je nespremna za novi način rada (Aggarwal i
Kaurav, 2022).
Konkretno, kada je riječ o nautičkom turizmu, svi gosti koji uzimaju plovilo u najam
dobivaju potpuno očišćeno i dezinficirano plovilo. Povrh toga, moraju priložiti
negativan nalaz PCR testa, odnosno moraju biti cijepljeni, što se navodi kao
napomena u crew listi. Osim toga moraju se poboljšati turističke atrakcije, kao i
upravljanje turističkim destinacijama, a naglasak je i na većoj diversifikaciji
turističkih proizvoda te na održivom razvoju. U međuvremenu se raspravlja o
alternativnom i održivom sportsko-turističkom gospodarstvu za izgradnju
otpornijeg lokalnog gospodarstva, dok neki tvrde da je potrebno ograničiti
megakruzere te tako razviti izoliranije turističke industrije, koje će više uključivati
lokalne aktere (González i Suárez-Rojas, 2022).
Spominje se kako je zemlja poput Hrvatske odličan primjer restrukturiranja čitave
industrije te preslagivanja stvari koje ne funkcioniraju i koje nisu dobre. Ističe se i
uloga države u poboljšanju infrastrukture, pogotovo u nautičkom sektoru. Važno
je napomenuti da s 95,5 milijuna noćenja za 2019. godinu, prema podacima s
platforme eVisitor, Hrvatska i nije imala tako loše brojke, dok su s 40,8 milijuna
noćenja ostvarenih 2020. te brojke pale za više od 50 % (DZS.hr, 2020).
Prema statističkim podacima Europske komisije, jedrenjem, odnosno plovidbom
bavilo se preko 36 milijuna ljudi u Europi, što je veoma impozantna brojka.
Ukupno bi se u svim europskim nautičkim lukama (preko 4500 luka) moglo
zaposliti ili je bilo zaposleno više od 70 000 ljudi (Europska komisija, 2016).
Spinelli i Benevolo (2021) tvrde da nautički turizam ima ključnu ulogu u
gospodarskom i društvenom razvoju te da izravno pridonosi razvoju usluga i
tehnološke, komunikacijske i socijalne infrastrukture.
K tomu, nautički turizam jedan je od najvažnijih i najutjecajnijih oblika aktivnog
turizma s posebnim značajkama koje, kad se razmatraju u kontekstu pandemije
bolesti COVID-19, ukazuju na to da se nautički turizam može smatrati relativno
sigurnim te da se odlikuje niskim rizikom od zaraze (Łapko et al., 2021). Ukazuju
na osobite pogodnosti nautičkog turizma (u kontekstu čarter industrije) u ovoj
krizi:
-
Gosti na brodu mogu se vrlo lako izolirati od posade (skipera) te uopće ne
stupati u kontakt s njima, pri čemu važnu ulogu ima sama mogućnost
jednostavnog ograničavanja kontakta. Također, bitno je naglasiti kako se
krstarenja odnosno najam plovila u čarteru u većini slučajeva odvija bez
posredovanja putničkih agencija.
4
-
Brodovi su vrhunski opremljeni kako bi funkcionirali kao neovisne
smještajne/ugostiteljske jedinice spremne odgovoriti na sve zahtjeve turista, što
omogućava visok stupanj neovisnosti od smještajnih jedinica odnosno
ugostiteljskih usluga.
-
Postoji mogućnost fleksibilnog planiranja rute krstarenja; putovanje do
odlazne luke gosti najčešće organiziraju sami, koristeći se vlastitim prijevozom,
što pruža visok stupanj neovisnosti u slučaju ograničenja korištenja javnog
prijevoza ili obustave određenih zračnih i željezničkih veza. To također smanjuje
rizik od zaraze na putu do/iz luke.
-
Većina aktivnosti ne zahtijeva društvenu blizinu te se može obavljati s
ograničenim brojem ljudi (izuzev manifestacija, natjecanja i sličnih događaja s
publikom i većim okupljanjima).
Gore navedeni razlozi ukazuju na prednosti nautičkog turizma u smislu
mogućnosti izolacije u razdoblju pandemije. Nautički turizam pokazao se sigurnim
načinom zabave, odnosno otkrivanja novih stvari s obzirom na to da se najčešće
odvija u krugu obitelji i prijatelja. Gosti najčešće ne unajmljuju plovila s namjerom
njihova zajedničkog korištenja s nepoznatim osobama, nego češće s osobama iz
njihove bliže okoline, za koje znaju odnosno mogu pretpostaviti da su zdrave, a i
osjećaj sigurnosti je veći kad su turisti okruženi bliskim osobama (Hącia et al.,
2021).
Međutim, s druge strane, kruzeri nisu toliko sigurni u pogledu bolesti COVID-19
iz više razloga, a neki od njih su (Tapsall, 2022):
-
Ako netko od gostiju razvije simptome bolesti na kruzeru, to predstavlja
velik problem za ostale sudionike krstarenja, kao i za samo krstarenje; dolazi do
velikih problema zbog izolacije zaraženih, odnosno propasti putovanja.
-
Sljedeći problem javlja se u slučaju pobola djelatnika kruzera, a s obzirom
na to da nema mogućnosti njihove adekvatne zamjene kao ni adekvatnog
liječenja u slučaju ozbiljnijih simptoma bolesti. Najveći je problem potpuno širenje
bolesti na sve putnike i članove posade.
-
Posljednji problem financijske je prirode; riječ je o potraživanjima povrata
sredstava za uplaćena putovanja na koja kruzer kompanije nisu bile spremne, pa
se kruzer industrija iz jedne od najbrže rastućih u razdoblju krize izazvane
bolešću COVID-19 ubrzo pretvorila u velik promašaj.
Pandemija bolesti COVID-19 zahvatila je gotovo sve zemlje i tvrtke povezane s
nautičkim turizmom na svjetskoj razini. Nedvojbeno je da je izbijanje bolesti
COVID-19 značajno utjecalo i nastavit će utjecati na pomorske zajednice u
poslovnom, financijskom i društvenom smislu njihova poslovanja. Unatoč njezinu
negativnom utjecaju na gospodarstvo i dobrobit zemlje, pandemija istodobno
prisiljava industriju da brže reagira na poremećaje i razvija bolje dugoročne
strategije za suočavanje s neizvjesnošću te da posluje održivije (Hącia et al.,
2021).
5
Istraživanje koje su proveli Hącia et al. (2021) nastoji se ispitati utjecaj pandemije
bolesti COVID-19 na nautički turizam prije, za vrijeme i nakon pandemije.
Nautičari iz raznih europskih zemalja uočili su brojna odstupanja i promjene
proizašle iz situacije pandemije, a neke od njih bile su vrlo opterećujuće za njih.
Uglavnom se radilo o uvedenim ograničenjima (na razini država i regija) čiji je cilj
bilo zaustavljanje širenja zaraze korona virusom.
Najtežim ograničenjima smatrali su ona kojima se ograničava sloboda putovanja:
zatvorene granice, otkazani letovi, karantena i obveza obavljanja testova na
koronavirus (Benko, Krstanović i Sovulj, 2022)
Države bi trebale razviti otpornije turističko gospodarstvo i izraditi planove za
oporavak turizma nakon krize izazvane bolešću COVID-19. Turistički sektor
najviše je pretrpio uslijed izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i zato iziskuje
pažljivo planiranu strategiju oporavka i ublažavanja posljedica. Stoga bi trebalo
koordinirati potporu vlade kako bi se osiguralo jačanje kapaciteta i produktivnost
ključnih turističkih aktera (Hącia et al., 2021).
Pandemija predstavlja veliki rizik za turizam, stoga je potrebno što brže iznaći
rješenja. Očekuje se da će se u nadolazećim mjesecima i godinama iznimno
pogodnim pokazati upravo nautički turizam te da će isplivati iz ove krize iznimno
brzo (Budimir, 2020). Ova tema završnog rada odabrana je s razlogom – mnoštvo
je prostora za istraživanja o ovoj uzlaznoj grani turizma, pogotovo na našim
prostorima u primorskim područjima.
1.2 Namjena i ciljevi završnog rada
Namjera istraživanja bila je, na temelju dobivenih rezultata, iznijeti određene
prijedloge namijenjene poduzećima koja posluju u nautičkom sektoru u smislu
poboljšanja poslovanja. Konkretno se, polazeći od proučavanja kretanja turista
prije, za vrijeme i poslije krize izazvane bolešću COVID-19, analizirao način na
koji se ono odrazilo na nautički sektor u financijskom smislu.
Ovaj bi rad mogao uvelike pomoći nautičkom sektoru u Hrvatskoj, a pogotovo
manjim poduzećima suočenima s krizom izazvanom bolešću COVID-19. Kroz
analizu dostupnih podataka nastojalo se pružiti što više podataka koji bi mogli
pridonijeti rješavanju situacije te ići u korak s krizom i trendovima koji prate
pandemiju. Završnim radom nastojalo se predvidjeti trendove rasta u razdoblju
nakon pandemije bolesti COVID-19. Osnovna namjena rada bila je pronaći
odgovor na pitanje kako se nautički turizam snašao u globalnoj pandemiji.
Ciljevi završnog rada bili su ispitati učinke pandemije na nautički turizam, kao i
veću ili manju važnost tog oblika turizma kao dijela svjetskog turizma općenito.
Glavni cilj koji se nastojao ispuniti jest iznošenje prijedloga i savjeta za
poboljšanje poslovanja u krizi izazvanoj pandemijom bolesti COVID-19.
1.3 Istraživačka pitanja završnog rada
U radu se postavljaju tri ključna istraživačka pitanja:
6
IP 1: Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala
na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?
IP 2: Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako
jest, na koji je način prilagodio poslovanje?
IP 3: Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u
nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?
1.4
Pretpostavke i ograničenja
Kad je riječ o krizi izazvanoj pandemijom bolesti COVID-19 i nautičkom turizmu,
polazi se od pretpostavke da je ta grana turizma jedna od onih koje nisu najbolje
prošle za vrijeme pandemije i koje su prilično oštećene u financijskom smislu,
međutim, koja ima potencijala za brz napredak i rast te oporavak od krize. Odabir
i pronalaženje predstavnika poduzeća iz privatnog i javnog sektora spremnih na
suradnju bio je relativno jednostavan, što se ne može reći za pripadnike
nevladinih organizacija.
Potencijalno ograničenje povezano je s problemom pronalaska statističkih
podataka o brojčanom stanju koje bi omogućilo usporedbu situacije prije krize
izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i za vrijeme krize jer je tema još uvijek
veoma aktualna. Što se tiče rezultata i odgovora na intervjue, zbog slabije stručne
osposobljenosti kandidata neki odgovori na pitanja su nepotpuni. Usto, zbog
povezanosti kandidata s vlastitim proizvodom postoji mogućnost subjektivnosti
pri odgovaranju na određena pitanja.
1.5
Metode završnog rada
U završnom radu koristili smo više metoda. U početnom dijelu završnog rada,
odnosno u njegovu teorijskom dijelu tražili smo i prikupljati podatke kako bi se na
što bolji i kvalitetniji način mogle objediniti definicije pojma nautički turizam.
Koristili smo metode usporedbe jer ćemo uspoređivati mišljenja, stavove i
zaključke raznih istraživača na ovu temu. Koristili smo izvore poput znanstvenih
članaka i druge objavljene literature. Kvalitetnu literaturu moguće je pronaći i u
člancima objavljenima na internetu (Valanides, 2010). Koristili smo i metoda
deskripcije, odnosno postupak jednostavnog opisivanja ili očitavanja činjenica,
procesa i predmeta u prirodi i društvu te njihovih empirijskih potvrđivanja odnosa
i veza, ali bez znanstvenog tumačenja i objašnjavanja (Kukić, 2018).
Zatim smo napravili osvrt na analizu tržišta i statističke podatke na razini države
koji bi trebali biti vjerodostojni. Analizirali smo usporedne podatke prije i za
vrijeme krize izazvane bolešću COVID-19 i pretpostavljeni daljnji razvoj nautičkog
turizma nakon te krize. Slijedi usporedba nautičkog sektora kao značajne
djelatnosti prije, za vrijeme i nakon razdoblja pandemije bolesti COVID-19. Na
temelju stajališta da je metoda istraživanja koja bi se najbolje uklopila u ovaj rad
polu strukturirani intervju. Nastojali smo kroz intervjue s predstavnicima pet
poduzeća dobiti odgovore na istraživačka pitanja te saznati na koji način
razmišljaju turistički djelatnici (Chirisa et al., 2020b).
7
Pri intervjuiranju smo koristili diktafon i bilješke koje su kasnije bile od pomoći pri
pisanju. U sklopu bilježaka stavljali smo podnaslove koji će se kasnije filtrirati
kako bi se izbacile manje važne i suvišne informacije. Na kraju smo analizirali
mišljenja i stavovi svih ispitanika, odnosno u ovom slučaju vlasnika ili čelnih
osobe 5 poduzeća iz nautičkog sektora.
Osim toga, analizirali smo na koji su način razmišljanja ispitanika iz prakse
usklađena s literaturom napisanom na temu krize izazvane pandemijom bolesti
COVID-19 i nautičkog turizma (Budimir, 2020). Na taj će se način doći do
saznanja o stanju u ovoj djelatnosti iz prve ruke. Proveli smo i benchmarking
analizu te nautički turizam usporedili s ostalim granama turizma s ciljem dolaženja
do spoznaje o tome kako su se ostali prilagodili novoj globalnoj situaciji.

8
2 NAUTIČKI TURIZAM
Nautički turizam, koji se naziva i vodeni turizam, turizam je koji spaja jedrenje i
plovidbu s aktivnostima na odmoru. To može biti putovanje od luke do luke na
brodu za krstarenje ili pridruživanje događajima usmjerenima na čamce kao što
su regate ili pristajanje malog čamca za ručak ili drugu dnevnu rekreaciju na
posebno pripremljenim dnevnim pristancima. To je oblik turizma koji je općenito
popularniji ljeti (Maravić, 2016).
Ne samo da je nautički turizam ugodan način da se posjeti jedinstvene dijelove
svijeta već je i vrlo profitabilna industrija. Mnogi turisti koji uživaju u jedrenju
kombiniraju putovanje i s drugim aktivnostima. Potražnja za opremom, priborom
i sadržajem za te aktivnosti pokrenula je poduzeća te namjene (Maravić, 2016).
S obzirom na to da mnogi zaljubljenici u nautiku žive na svojim plovilima čak i u
luci, nautički turisti stvaraju potražnju za raznolikom robom i uslugama. Stoga su
marine razvijene posebno za nautičke turiste izgrađene u Europi, Južnoj Americi
i Australiji. Ovo poglavlje donosi pregled literature o osnovnim pojmovima i
konceptima vezanima za nautički turizam (Mikulčić, Kasum i Božić, 2011).
2.1
Definicija nautičkog turizma
Sektor nautike okarakteriziran je kao multifunkcionalan jer pokriva širok i
neprestano rastući broj pomorskih djelatnosti. Ta multi varijabilna priroda znači
da je definicija nautičkog turizma složena. Štoviše, do danas nije standardizirana.
Stoga je u literaturi moguće pronaći definicije nautičkog turizma koje naglašavaju
razne aspekte ovog višedimenzionalnog pojma. Navedeno najbolje prikazuje
Tablica 1. u kojoj su sabrane definicije različitih autora od 2000. do 2019. godine.
Tablica 1: Definicije nautičkog turizma
Autor
Definicija nautičkog turizma
Cardona (2000)
Aktivan odmor u dodiru s morem koji olakšava sve
vrste nautičkih aktivnosti u slobodno vrijeme.
Ferradás (2001)
Segment obalnog turizma koji se odnosi na
rekreaciju i sportske aktivnosti u dodiru s morem
neovisno o klimatskim uvjetima.
Kovaćić i Bošković
(2006)
Nedavna komercijalna djelatnost koja se razvila
između običnog turizma i pomorske djelatnosti, a
sadrži karakteristike koje ga čine posebnom vrstom
turizma.
Luković (2007)
Zbroj polifunkcionalnih aktivnosti i odnosa koji
nastaju zbog boravka turista unutar ili izvan luka
nautičkog turizma te korištenjem brodova ili drugih
objekata vezanih za nautičku i turističku djelatnost
u svrhu rekreacije, sporta, zabave ili druge potrebe.
Kovačić i Gržetić
(2008)
Složen sustav koji zahtijeva korištenje svih
obrazaca i zakonitosti opće teorije sustava i
9
principa
upravljanja
integriranim
složenim
sustavima.
Kovačić i Favro (2012)
Dio općeg turističkog fenomena koji je značajno
promijenio strukturu i karakteristike turističke
privrede.
Mikuličić, Kasum i
Božić (2011)
Skup odnosa među ljudima koji nastaju prilikom
putovanja i koji imaju karakteristiku da je glavna
motivacija poduzimanje nautičkih, rekreacijskih ili
sportskih aktivnosti koje se provode u velikim
vodenim površinama poput mora, rijeka ili jezera.
Kasum, Božić-
Fredotović i Vidan
(2009)
Složeni sustav koji se sastoji i koristi različite oblike
tehničko-tehnoloških procesa te je kao takav
izložen raznim rizicima.
Czalczynska-Podolska
(2019)
Vrsta turizma unutar općeg pomorskog turizma
koja generira izravne utjecaje na formiranje i razvoj
obale i koja je zbog svoje važnosti postala jedno od
najvažnijih istraživačkih područja te je obrađena u
više studija.

Prema tim definicijama, autori navode da je nautički turizam varijanta turizma gdje
je more najvažnija karakteristika. Nautički turizam može se pojaviti u mnogim
različitim područjima. Među onima koji su priznati u znanstvenim i akademskim
područjima jesu kruzerski turizam, nautički sport ili rekreacija te najam brodica ili
jahti. Posljednjih godina pojavio se još jedan modalitet – rekreacijski nautički
turizam, koji je identificiran kao onaj segment turizma u kojem se putuje radi
realizacije nautičkih (veslanje, kajak, jedrenje, jet ski i sportski ribolov itd.) i
podvodnih aktivnosti (Martínez Vázquez, García i Valenciano, 2021).
Riječ je o obliku turizma koji se posljednjih godina dinamično razvija diljem
Europe, privlačeći sve više sudionika. Prema teoriji multiplikativnog učinka,
rastući turistički promet, a time i povećani troškovi turista na mjestu prijema
(posjećene luke) doprinose razvoju lokalnih gospodarstava (Nowaczyk, 2018).
Nautički turizam multidisciplinarna je turistička djelatnost, što znači da se bavi
pomorstvom,
geologijom,
geografijom,
sociologijom,
pedagogijom,
ali
prvenstveno ekonomijom. Kao cjelokupna djelatnost nautički turizam primarno se
dijeli na tri glavna tipa: luke nautičkog turizma, čarter i krstarenje (Luković, 2012).
U literaturi se pojam nautički turizam često poistovjećuje s pojmom pomorski
turizam, kao i s jedrenjem i drugim aktivnostima isključivo na moru. No, ta vrsta
turizma se odvija i na rijekama, jezerima i njihovim obalama u rekreacijskim,
zabavnim i sportskim čamcima, marinama ili na moru (Vuksanović, PivaciI i
DraginiI, 2013).
Hrvatski Zakon o turističkom gospodarstvu definira nautički turizam kao plovidbu
i boravak turista nautičara na plovilima i u lukama nautičkog turizma u svrhu
odmora i rekreacije (Bartoluci i Čavlek, 1998). Nautički turizam može se definirati
i kao sveukupnost odnosa i usluga koje proizlaze iz plovidbe i stacionarnog
boravka domaćih i stranih turista na moru i vodi koji organiziraju sami turisti ili
netko drugi te plovidbu u svrhu odmora, slobodno vrijeme i zabava (Jadrešić,
1978).
10
Turističke usluge dostupne u marinama za nautičke turiste uključuju (Kasum,
Božić-Fredotović i Vidan, 2009):
-
zakup vezova za jedrilice i nautičke turiste koji žive na brodu,
-
iznajmljivanje jedrilica za odmor i rekreaciju (čarter, krstarenje i slično),
-
prihvat, čuvanje i održavanje jedrenjaka,
-
osiguravanje zaliha (voda, gorivo, zalihe, rezervni dijelovi, oprema i slično),
-
priprema i održavanje jedrenjaka,
-
pružanje informacija ljubiteljima nautike (vremenske prognoze, nautički
vodiči i sl.),
-
iznajmljivanje vodenih skutera i ostale vodene opreme.
Iako se na prvi pogled može činiti da nautički turizam ima izrazito mobilnu prirodu
vezanu za jedan oblik sportsko-rekreacijskih aktivnosti na plovilu, potrebno je
upozoriti na značaj njegove stacionarne komponente kao jednog od najvažnijih
čimbenika razvoja i unapređenje ovog oblika turizma. Ta stacionarna
komponenta sastoji se od primarnih prihvatnih objekata i dopunskih objekata
(Kasum et al., 2009).
Nautički turizam karakteriziraju prirodni ili atraktivni uvjeti koji su polazna
pretpostavka postojanja nautičkog turizma na određenom području. Pod
prirodnim uvjetima podrazumijevaju se obala, vodeni prostor, zemljište,
geografski položaj, prirodne ljepote, temperatura zraka, temperatura mora i
slično. Drugim riječima, to su sve prirodne blagodati koje posjeduje određena
lokacija. Nadalje, pod atraktivnim uvjetima podrazumijevaju se (Jadrešić, 1978):
1. hidrografski elementi, flora, fauna, prirodne odlike mora,
2. klimatske prilike (podneblje),
3. reljef – zemljopisne karakteristike područja.
Sve ranije navedeno čini osnovne uvjete za razvoj nautičkog turizma. Osim
prirodnih ili atraktivnih uvjeta nautičkog turizma postoje i investicijski uvjeti koji su
nužni da bi nautički turizam postojao. Ti investicijski uvjeti obuhvaćaju materijalnu
izgradnju, a pod materijalnom izgradnjom podrazumijeva se izgradnja novih
objekata – kapaciteta, proširenje i dogradnja postojećih kapaciteta, zatim
adaptacija i modernizacija postojećih kapaciteta te nabava opreme i inventara za
postojeće kapacitete, tj. investicije (Jadrešić, 1978).
2.2
Koncepti nautičkog turizma
Kao i proces definiranja, proces klasifikacije koncepata nautičkog turizma nije
jednostavan zadatak. Jedna od prvih klasifikacija nautičkog turizma napravljena
je u humanističkom pristupu nautičkom turizmu, gdje je fokus istraživanja stavljen
na motivaciju subjekata nautičkog turizma. U odnosu na glavni motiv koji tvori
nautički turizam moguće ga je svrstati u različite vrste: mobilni, navigacijski,
sunčani, stambeni, sportski, zimski, izletnički, ribolovni, kulturni, zdravstveni i
ekološki nautički turizam (Luković, 2007).
S obzirom na gore navedenu temeljnu definiciju nautičkog turizma, koja kaže da
je nautički turizam polifunkcionalna turistička djelatnost s izraženom pomorskom
11
komponentom, njegovu klasifikaciju treba promatrati sa znanstvenog i praktičnog
aspekta.
Tablica 2: Nautički turizam – koncepti
Nautički turizam
Sekundarne
aktivnosti
Primarne aktivnosti
Dodatne
aktivnosti
Ronjenje
Surfanje
Rafting
Veslanje
Ribolov
Avanturistički
turizam
Svjetionički
turizam
Luke za
nautički
turizam
Čarter
Krstarenje
Brodogradnja
megajahti
Brodogradnja
malih
jedrenjaka
Proizvodnja
opreme
za
nautički
turizam
Usluge
skipera
Informacijske
usluge
Škole
jedrenja
Istraživački
instituti
i
obrazovni
centri
Druge usluge
Vezovi
Suhe
marine
Marine
Motorne
jahte
Jedrilice
Veliki
svjetski
kruzeri
Lokalni
kruzeri
(tradicionalni):
-
Jednodnevno
krstarenje
-
Višednevno
krstarenje
Izvor: Luković, 2007
Takva klasifikacija nautičkog turizma, koja ističe njegova tri osnovna tipa: (1)
marine, (2) čarter i (3) krstarenje, opravdana je specifičnostima i razlikovnim
obilježjima tih grana. Državno priznate trgovačke luke nautičkog turizma,
popularnije marine, važan su dio svakog europskog gospodarstva, bez obzira na
to ima li država izlaz na more ili ne (Luković, 2007).
Glavne značajke triju temeljnih industrija nautičkog turizma koje ih razlikuju od
ostalih industrija jesu sljedeće: (1) snažno su povezane s aktivnostima na moru i
slatkoj vodi i (2) općenito se odvijaju pod nekom vrstom lokalne koncesije. Osim
čvrste povezanosti s morem i navigacijom, posao nautičkog turizma zahtijeva i
određenu dozu pomorskih vještina. More i druge vodene površine poseban su
aspekt destinacije kojem se te industrije moraju prilagoditi. Obavljanje djelatnosti
12
pod koncesijom ima dvojak učinak, ovisno o tome je li koncesija izravna ili
neizravna. Na primjer, u industriji marina postoji izravna koncesija koja se provodi
kroz ugovor o koncesiji. U čarter industriji i industriji krstarenja koncesija je
neizravna ili skrivena i provodi se kroz različite resurse za održavanje plovnih
putova itd. (Luković, 2012).
Čarter industrija kao podvrsta nautičkog turizma uglavnom se veže za marine i
bez njih je ne bi bilo. Čarter u smislu iznajmljivanja i pružanja usluga vezanih za
radove na plovilima proširuje spektar svoje djelatnosti. Što se tiče kapitala, čarter
je najnerazvijenija grana unutar nautičkog turizma, a istovremeno nosi veću
neizvjesnost i rizike zbog svoje strukture i načina poslovanja (Gračan i Uran,
2005).
U odnosu na kapital, kruzing je najrazvijenija gospodarska grana, ne samo u
kontekstu nautičkog turizma nego i u usporedbi sa svim drugim gospodarskim
granama. Industrija krstarenja nudi bogat i raznolik raspon potencijala u vezi s
plovilima. Potencijalne ponude sastoje se od izleta ili putovanja u trajanju od
jednog ili više dana. Takva krstarenja uključuju luke koje mogu ali i ne moraju biti
specijalizirane za prihvat brodova za kružna putovanja (Gračan, 2011).
S aspekta veličine i vrste plovila nautički turizam dijeli se na (Luković, 2007):
-
brodski ili "veliki" nautički turizam (lanijeri, putnički i turistički brodovi,
putnički/teretni brodovi, trajekti, hidrogliseri, plutajuće kuće i plutajući hoteli
itd.),
-
jahting turizam (jahte raznih vrsta i veličina za krstarenja i izlete),
-
nautički turizam na motornim čamcima (jedrilice, čamci s motorom ili bez
njega, sve vrste glisera, razni čamci za sport i rekreaciju, posebna plovila
za podvodne aktivnosti itd.).
S aspekta udjela, obujma i područja plovidbe nautički turizam dijeli se na
(Luković, 2007):
-
"veliki" nautički turizam (plovidba velikim plovilima – krstarenje oceanom,
krstarenje zatvorenim morima, duža putovanja, čarter),
-
"mali" nautički turizam ili zabavna plovidba (mali brodovi, jahte, jedrilice,
sportski čamci, gliseri, razni objekti za zabavu i razonodu itd.)
S aspekta organizacije plovidbe postoji nekoliko vrsta nautičkog turizma (Luković,
2007):
-
individualni nautički turizam,
-
grupni ili masovni nautički turizam,
-
formiranje konvoja
Terminološka zbrka uzrokovana nedostatkom međunarodno prihvaćenih
definicija uzrokuje miješanje pojmova kao što su nautički turizam, pomorski
turizam, turističko jedrenje ili jahting turizam. Neki autori definiraju morski turizam
i nautički turizam kao sinonime, dok drugi nautički turizam povezuju s jedrenjem
ili plovidbom brodovima i jahtama, ali kao sredstvom koje čini iskustvo plovidbe,
a ne isključivo kao prijevozno sredstvo (Benevolo, 2011). Međutim, navedeni
13
pojmovi predstavljaju osnovne koncepte nautičkog turizma, odnosno pomorski
turizam, turističko jedrenje i jahting turizam.
Dakle, nautički turizam može poprimiti različite oblike. Najproučavaniji
podsegmenti u akademskim i znanstvenim područjima jesu krstarenja, luke
nautičkog turizma (jahtaši s vlastitim čamcem ili bez njega) i najam plovila (najam
čamaca za rekreaciju ili ronjenje, sa zapovjednikom broda ili bez njega). Značajka
koja je zajednička tim modalitetima jest da su općenito razvijeni u lukama, koje
se očito značajno razlikuju po svojim strukturama, uslugama, veličini i
aktivnostima. Čak i kada je ponuda rekreacijske nautike vrlo široka i raznolika,
upravo nautičke luke i marine zadržavaju svoju ulogu najvažnijeg elementa i
trgovačkog kapitala industrije nautičkog turizma (Besteiro, 2004).
2.3
Nautički turist
Turizam je tijekom godina dobio nove dimenzije, svojstva i smjerove u kontekstu
svijeta koji se brzo mijenja te sila geografske transformacije, globalizacije i
međunarodnih migracija, što je rezultiralo razvojem novog i modernog turističkog
proizvoda prilagođenog potrebama novih turista. Globalizacija je imala golem
utjecaj na današnje turističke trendove, koji nameću nove percepcije turizma, kao
i pojavu „novih“ turista. Turisti su danas u potrazi za novim i jedinstvenim
iskustvima, iskazuju sve veći broj potreba ne samo tijekom boravka na destinaciji
već i tijekom cijelog procesa putovanja do destinacije, tijekom kojeg žele
personalizirani pristup (Alkier, 2019).
Kada se razmatra nautički turizam i sve karakteristike njegove ponude,
automatski na pamet pada pojam kvalitete. Razlog tomu je što suvremeni
nautičari posjeduju visoku kupovnu moć, spremni su tijekom odmora potrošiti
značajne iznose i stalno su u potrazi za luksuzom i postizanjem odgovarajuće
vrijednosti i iskustva za novac (Alkier, 2019).
Garau (2007) u studijama provedenim 2001. i 2007. godine identificira nautičkog
turista. Autor navodi da nautičke turiste karakteriziraju sljedeća obilježja:
(1) nerezidenti koji putuju brodom i prenoće na svojim brodovima,
(2) stanovnici koji plove izvan svoje matične luke i
(3) nerezidenti koji imaju čamce za obavljanje nautičkih aktivnosti, čak i ako
na njima ne borave preko noći.
Iz navedenog je jasno da je element koji karakterizira tu vrstu turizma korištenje
plovila ne samo kao prijevoznog sredstva već i kao biti nautičkog iskustva. Isto
tako, nautičke aktivnosti koje se obavljaju bez plovila ne se uzimaju u obzir.
U sektoru turizma motivacije su prethodno proučavane kao glavni kriterij za
segmentaciju tržišta. Međutim, drugi autori kao što su Tkaczynski i Rundlen-
Thiele (2013) razmatrali su socio-demografske aspekte. Što se tiče motivacije za
posjet obalnim i morskim destinacijama kroz nautički turizam, jedna od prvih
objavljenih studija ona je koju su izradili Kozak i Rimmington (2000) analizirajući
grupu turista u posjetu Mallorci (Španjolska).
14
To istraživanje pokazalo je da su motivacije za posjet toj destinaciji kultura, užitak
ili fantazija, opuštanje i fizički čimbenici. Nadalje, Molera i Albaladejo (2007)
identificirali su pet razloga za putovanje morskim područjem Murcia, također u
Španjolskoj, koji uključuju prirodu i mir, fizičke i kulturne aktivnosti, obitelj,
značajke putovanja i seoski život.
Iz druge perspektive, Yoon i Uysal (2005) istraživali su motivaciju turista koji su
putovali na Cipar u Sredozemnom moru, utvrđujući osam motivacijskih push
faktora: emocije, znanje i obrazovanje, opuštanje, postignuće, obiteljska
zajednica, bijeg, sigurnost i zabava.
Također, možemo identificirati devet motivacijskih pull čimbenika, koji uključuju
modernu atmosferu i aktivnosti, dovoljno prostora i aktivnosti, malu veličinu i
pouzdanost, prirodnu klimu, krajolik, različitu kulturu, čistoću, lokalnu kuhinju te
vodene aktivnosti (Hemant i Rhaalib, 2013).
Kassean i Gassita (2013) u studiji o otoku Mauricijusu u Južnoj Africi ispitivali su
motivacijski poriv i čimbenike privlačnosti koji su utjecali na odluku turista pri
odabiru nautičkog oblika turizma. Nalazi pokazuju da su odmor i opuštanje
najsnažnije pokretačke motivacijske sile, a slijede nostalgija, bijeg, novost i
društvena interakcija. Dodatni razlozi bili su jedinstveno vrijeme i klima
Mauricijusa, izvrstan krajolik, jedinstvena flora i fauna, privlačne plaže, egzotično
okruženje, umirujuća priroda i autentična kultura.

15
3 UTJECAJ BOLESTI COVID-19 NA TURIZAM
U roku od šest mjeseci od dana kada je COVID-19 prvobitno detektiran u Kini,
širenje koronavirusa proglašeno je globalnom pandemijom (Hiscott et al., 2020).
Pandemija je imala neviđen utjecaj na gotovo sve, uključujući aktivnost i kretanje,
a COVID-19 i dalje ugrožava zdravlje i život ljudi. Brojne vlade nametnule su
različita ograničenja i sankcije svojim građanima, uključujući zabranu putovanja,
ograničavanje okupljanja, naredbe o ostanku kod kuće, karantenu i druga
zatvaranja poslovanja te vremenska ograničenja. Zemlje čija se gospodarstva
temelje na turizmu osjetile su značajan negativan utjecaj na svoja gospodarstva
jer su putovanja, turizam i usluge poput zrakoplovstva stali.
3.1
Promjene u turizmu
Najteže pogođeni sektori su putovanja i turizam zbog djelomičnog i potpunog
zatvaranja diljem cijelog svijeta. Industrija putovanja i turizma i ostali povezani
sektori spali su na mali dio u usporedbi s onim što su bili prije bolesti COVID-19.
Stoga, ondje gdje se drugi sektori poput zdravstva, obrazovanja, javnog
prijevoza, medija i ugostiteljstva počinju ponovno otvarati, sektor putovanja i
turizma još je uvijek u zastoju zbog svoje krhkosti pred hirovima virusa (Jafari,
Ozduran i Saydam, 2021).
Štoviše, drugi sektori transformiraju svoje poslovanje u online platforme u
različitim stupnjevima zbog prirode poslovanja i prilagodljivosti. Međutim, turizam
se suočava s izazovima u usvajanju elektroničkog oblika. Neki od razloga su
nedostatak informatičke infrastrukture i tehnološkog napretka te ograničenost
implementacije turizma temeljenog na tehnologiji. U tom pogledu sektor
putovanja i turizma po svojoj se prirodi ponaša drugačije (Jafari et al., 2021).
Do izbijanja pandemije, turizam i turistički promet dinamično su se razvijali
praktički u cijelom svijetu. U turizmu je radilo više od 250 miliona ljudi. U budućem
razdoblju nakon bolesti COVID-19 ne očekuje se da će turizam biti isti kao što je
bio prije nje. Naime, turističke industrije također su teško pogođene, uključujući
industriju zrakoplovstva, cestovni prijevoz, rekreaciju, smještaj i lanac opskrbe
hranom (Rahman et al., 2021).
Turistička industrija suočava se s drugačijim izazovima zbog svojih osobitosti koje
je razlikuju od drugih sektora, a s obzirom na to da IT ne može učiniti mnogo po
tom pitanju, osim ubrzavanja procesa rezervacije, traženja i preporuke
destinacije, itd. Kako bi održali gospodarstvo turističke industrije u vremenima
nakon bolesti COVID-19, turistički brendovi morali su usvojiti inovativnu i odvažnu
IT infrastrukturu i koristiti šire tehnološke razmjere (Rahman et al., 2021).
Tehnološke i digitalne inovacije budućnost su turizma. Chatbotovi, online
rezervacije i planeri putovanja već postoje. Ipak, ovaj se sektor sada raduje
implementaciji virtualnog turizma, uslugama temeljenima na robotima i praćenju
emocija. Time će se turizam definirati na potpuno drugačiji način. Mnogi hoteli
već implementiraju robote za pružanje hotelskih i kućanskih usluga kako bi se
umanjila interakcija između ljudi (Kwok i Koh, 2020).
16
Novi standardi čišćenja prostorija, rada dizala, brava, prekidača i drugih taktilnih
predmeta bit će regulirani i prerađeni. Neki istraživači rade na prijemima bez
kontakta i glasovnim knjigama pritužbi i prijedloga korisnika. Druge IT tehnike kao
što su umjetna inteligencija, duboko učenje i strojno učenje predvidjet će potrebe
korisnika, obrasce mobilnosti i ponašanja. Rekreacijska mjesta na kojima se
socijalno distanciranje ne može učinkovito provoditi i mjesta koja ugošćuju mnogo
ljudi također će biti digitalizirana korištenjem obilazaka proširene i virtualne
stvarnosti (Kwok i Koh, 2020).
Pandemija bolesti COVID-19 nedvojbeno će ostaviti trajan trag u turizmu i
putničkoj industriji. Kolaps potražnje potrošača, oskudne rezerve likvidnosti i
nedostatak pristupa fleksibilnim kreditnim linijama natjerali su mnoge male
turoperatore da prestanu trgovati i možda se nikada neće ponovno otvoriti. Čak i
veće tvrtke morat će radikalno promijeniti svoj poslovni model kratkoročno,
srednjoročno i dugoročno (Chirisa et al., 2020a). Međutim, teško je predvidjeti koji
će segmenti potražnje dugoročno značajno ili neznatno pasti, a koji će se
oporaviti, a ta poteškoća odnosi se i na kretanje cijena turističkih usluga te na to
kako će se kvantiteta i kvaliteta tih usluga razvijati.
3.2
Utjecaj bolesti COVID-19 na nautički turizam
Pandemija
bolesti
COVID-19
zahvatila
je
različita
područja
ljudskog
funkcioniranja. Turizam je postao jedan od najteže pogođenih, a nautički turizam
nije bio iznimka. Prema podacima Svjetske turističke organizacije (UNWTO)
međunarodni turizam pao je za 74 % u 2020. godini u odnosu na prethodnu (Alam
i Parveen, 2021). Dinamiku promjene broja čarter gostiju i njihovih noćenja u
Hrvatskoj u odnosu na prethodnu godinu ilustrira Grafikon 1.
Grafikon 1: Dinamika promjene čarter gostiju i njihovih noćenja u Hrvatskoj

Izvor: Alam i Parveen, 2021
Najveći godišnji porast u obje analizirane kategorije zabilježen je u 2016. godini,
nešto manji u sljedećoj godini, dok je u razdoblju 2018. – 2019. godine zabilježen
17
blagi porast. U 2020. došlo je do jasnog smanjenja i broja čarter gostiju te broja
noćenja čarter gostiju za 55,78 odnosno 53,29 %. Iz tog razloga analizirano je
razdoblje 2015. – 2019. godine kako bi se pokazalo kakav se slom dogodio 2020.
godine.
Abu Bakar i Rosbi (2020) u svojoj studiji o utjecaju bolesti COVID-19 na
upravljanje turizmom navode da će prema tržišnoj ravnoteži teorije ponude i
potražnje cijena usluga nautičkog turizma nastaviti padati paralelno s padom u
potražnji. Stoga su na kraju tromjesečne recesije otkazivanja rezervacija domaćih
i stranih turista koji su kupovali paket aranžmane, uključujući dnevne izlete
jahtama, dovela do značajne krize i poteškoća u plaćanju najamnina za marine i
jahti.
Prema statističkim podacima Europske komisije, jedrenjem, odnosno plovidbom
bavilo se preko 36 milijuna ljudi u Europi, što je veoma impozantna brojka.
Ukupno bi se u svim europskim nautičkim lukama (preko 4500 luka) moglo
zaposliti ili je bilo zaposleno više od 70 000 ljudi (Spinelli i Benevolo, 2021).
Spinelli i Benevolo (2021) također tvrde da nautički turizam ima ključnu ulogu u
gospodarskom i društvenom razvoju te da izravno pridonosi razvoju usluga i
tehnološke, komunikacijske i socijalne infrastrukture. K tomu, nautički turizam
jedan je od najvažnijih i najutjecajnijih oblika aktivnog turizma s posebnim
značajkama koje, kad se razmatraju u kontekstu pandemije bolesti COVID-19,
ukazuju na to da se nautički turizam može smatrati relativno sigurnim te se
odlikuje niskim rizikom od zaraze (Łapko et al., 2021).

18
4  OPIS PODRUČJA
Hrvatska jadranska obala duga je 1800 km i zauzima najveći dio njegove istočne
obale. Ukupna duljina obale s otocima tri je puta veća i iznosi 5 835 km, što je
oko ¾ ukupne obale Jadranskog mora. Sukladno Konvenciji Ujedinjenih naroda
o pravu mora Hrvatska ima suverenitet nad relevantnim dijelom Jadranskog
mora, unutarnjih voda i teritorijalnog mora: ukupno 31 067 km2, što predstavlja
35,4 % ukupnog teritorija države. Jadransko područje karakterizira snažna
turistička aktivnost duž obalnog područja oko razvojnih središta Istre i Kvarnera
(Rijeka, Pula), srednje Dalmacije (Split, Zadar, Šibenik) i južne Dalmacije
(Dubrovnik), (Tolj, 2016).
4.1
Jadransko more i otoci
Magaš (2000) navodi kako na Jadranu vlada modificirana sredozemna klima.
Glavna obilježja jadranske klime topla su i suha ljeta te blage i vlažne zime.
Prijelazno razdoblje jeseni i proljeća karakteriziraju odlike ljetnog i zimskog
vremena, ali manje izraženi. Drugi dio proljeća i prvi dio jeseni bliže su ljetu, dok
su prvi dio proljeća i drugi dio jeseni nešto bliže zimi. Topli dio godine tako je duži,
a hladni kraći. Prosječna godišnja temperatura zraka na Jadranu kreće se od
14°C na sjevernom dijelu do 18°C na južnom dijelu. Ljeti je srpanj najtopliji
mjesec, s prosječnom temperaturom zraka između 22° i 26° C. Razlika u
temperaturi zraka između sjevernog i južnog Jadrana znatno je manja ljeti nego
zimi. Morske struje i oseke nisu značajne i ne utječu na plovidbu. Stoga,
zemljopisni položaj i prometna povezanost, morfologija obale, klimatski i
oceanografski uvjeti te uređena zakonska regulativa pružaju mogućnosti za
razvoj nautičkog turizma na hrvatskoj obali. Hrvatski otoci nalaze se u pojasu od
oko 450 km duž istočne obale Jadranskog mora. Oni čine glavninu jadranskih
otoka. Osim 718 otoka i otočića, ima i 389 hridi i 78 grebena. Ukupna površina
obuhvaća 3 300 km2 (oko 5,8 % teritorija kopnene Hrvatske), a duljina njihove
obale iznosi 4 057,2 km. Dvadeset od tih otoka zauzimaju površinu veću od 20
km2, a ostalih 57 ima površinu od 1 km2 do 20 km2. Najveći otoci su Krk (409,9
km2), Cres (404,3 km2), Brač (394,6 km2), Hvar (299,7 km2), Pag (284,6 km2) i
Korčula (276 km2).
Jadransko more se razlikuje od ostatka Mediterana te se gleda kao zasebna bio-
geografska cjelina. U Jadranskom moru nalazimo mnogobrojne endemske vrste.
Svih vrsta životinja nalazimo između 12 i 15 tisuća, što je zaista impozantna
brojka za more ove površine. Klimatske promjene iz dana u dan mijenjaju
Jadransko more. U zadnjih 100 godina, od kad postoje mjerenja, možemo
primijetiti kako se razina mora podigla te temperatura vode drastično povećala.
Također sjeverni dio Jadranskog mora ima veći salinitet i kiselost, radi
onečišćene rijeke Po. Ovakve brze promjene ne odgovaraju mnogim vrstama
koje se ne mogu brzo priviknuti te su prisiljene na izumiranje ili promjenu staništa.
Jadransko more je i dalje vrlo čisto međutim trebamo shvatiti klimatske promjene
kao veoma ozbiljnu temu i nastojati očuvati floru i faunu Jadranskog mora na
najkvalitetniji mogući način (Damijanić, 2019).
19
Otoci Jadranskog mora imaju nevjerojatno bogatu kulturnu baštinu. Nije bilo
razdoblja koje nije ostavilo trag na ovim otocima. Takva kulturna, a i prirodna
baština čine turizam na hrvatskim otocima dosta jakim, međutim sa prostorom za
napredak, pogotovo u održivom smislu. Poljoprivrede i stočarstva na otocima
gotovo da više i nema. Gotovo svi su se okrenuli turizmu, a kako i ne bi kada su
smještajni kapaciteti gotovo uvijek popunjeni. Na otoke dolaze mladi ljudi,
pretežito Nijemci, Talijani i Austrijanci. Iako je na otocima život skuplji za oko 30%
turisti i dalje dolaze sa autima te tako dolazi do over turizma na nekim hrvatskim
otocima. Podaci govore da u Hrvatskoj ima preko 60 luka nautičkog turizma i od
toga 47 marina, od kojih je oko 40% na otocima. Prema statistici, ukupan broj
mokrih vezova iznosi 12 863, na kojima je upisano nešto više od 150 tisuća
plovila; 12% više nautičara posjetilo je Hrvatsku u godini 2001. nego 2000; bilo ih
je više od 580 000, a ostvarili su 825 000 noćenja. Najveći dio plovila i vlasnika,
dolazi nam iz već spomenutih, tradicionalno emitivnih država, iz Italije, Njemačke
i Austrije (Grgona, 2002).
4.2
Nautički turizam u Hrvatskoj
Nautički turizam u Hrvatskoj važan je čimbenik razvoja turizma i hrvatskog
gospodarstva. Mnogo je neiskorištenih potencijala koji uz dobar plan i dobru
strategiju razvoja mogu rasti i omogućiti Hrvatskoj da se natječe s ostalim
zemljama Mediterana. Ulaganje u infrastrukturu važno je sredstvo održavanja
gospodarske aktivnosti u kriznim vremenima, čime se potiče održivi razvoj zemlje.
Luke nautičkog turizma u Hrvatskoj ostvaruju godišnji prihod od oko 95 milijuna
eura, od čega najveći udio, u nekim slučajevima i preko 70 %, čine prihodi od
naplate vezova. Zahvaljujući prirodnim resursima, Hrvatska ima potencijal biti
jedinstveno tržište Europske unije u području nautičkog turizma, a podaci govore
o stalnom rastu nautičkog turizma. Kao takva država, Hrvatska postaje sve
popularnija turistička destinacija, ali istovremeno traži dodatna ulaganja u
nautičke luke zbog nedostatka novih vezova. Nautički turizam u Hrvatskoj ima
značajnu ulogu. Uz povećanje ukupnog turističkog prometa sezonskog karaktera,
potrebno ga je razviti u dugoročni izvor prihoda kao jednog od pokretača
proširenja turističke ponude i u predsezoni i sezoni. Analiza stanja Hrvatske,
zemlje u razvoju s velikim potencijalom, i ulaganja u ovu vrstu turizma mogla bi
se pokazati kao jedan od mogućih pokretača gospodarskog razvoja Hrvatske. U
Hrvatskoj su luke nautičkog turizma prema Pravilniku o razvrstavanju i
kategorizaciji luka nautičkog turizma razvrstane u nekoliko tipova. Sukladno
tomu, tipovi luka nautičkog turizma određeni su prema vrsti usluga koje se u njima
pružaju. Luke nautičkog turizma dijele se na sljedeće tipove ponude (Nišević,
2017):
-
sidrište,
-
čuvanje plovila na suhom bez uvjeta za boravak nautičara,
-
skladište čamaca na suhom s uvjetima za boravak nautičara,
-
marine.
Sidrište je dio morskog ili vodenog prostora pogodan za sidrenje plovnih objekata
opremljenih uređajima za sidrenje. Suho skladište čamaca bez uvjeta za boravak
nautičara definira se kao dio zemljišta ograđenog i uređenog za pružanje uslužnih
sadržaja na raspolaganju plovnim objektima na suhom te omogućavanje
prijevoza, ispuštanja vode i izvlačenja plovila iz morske vode na kopno, pri čemu
20
nautičari ne mogu ostati na odlagalištu plovila niti mogu pripremiti plovilo za
plovidbu (Luketić, 2020).
Suho spremište čamaca s uvjetima za boravak nautičara obuhvaća dio zemljišta
koje je ograđeno i uređeno tako da omogućava kopneno skladištenje, prijevoz te
izvlačenje plovila iz vode na suho. Za razliku od jaružanja, u suhoj marini nautičari
mogu boraviti i pripremiti jedrilicu i druga plovila za plovidbu, mogu konzumirati
usluge pića i prehrane. Marina je definirana kao dio akvatorija i obale posebno
izgrađen i uređen za pružanje vezanih usluga, turističkog smještaja u plovilima i
drugih usluga sukladno Pravilniku te pružanje usluga prehrane i pića sukladno
Pravilniku. Prema podacima, Hrvatska ima oko 17 000 vezova opremljenih
vezovima za jedrilice i jahte te oko 5 500 vezova na kopnu za skladištenje brodica.
U 2016. godini bilo je 139 luka nautičkog turizma, od čega 58 samo sidrišta, 71
marina (od toga 13 suhozemnih spremišta za brodice), 7 privezišta i 3
nerazvrstane luke nautičkog turizma. Od toga su 22 marine dio lanca ACI
(Adriatic Croatia International Club) , od kojih je većina u vlasništvu države, dok
su sve ostale nautičke luke u režimu koncesije, gdje su koncesionari u privatnom
vlasništvu Hrvatske i strane tvrtke (Luketić, 2020).
Godišnje Jadran posjeti gotovo 500.000 nautičara. Ostvari se preko 3.5 milijuna
noćenja, što predstavlja rast od 12% u dolascima i noćenjima. S obzirom na
mogućnosti koje Hrvatska kao turistička zemlja može ponuditi nautičarima, izrazili
su zadovoljstvo samo ljepotom prirode i krajolika te sigurnošću života na moru i
osobnom sigurnošću. Također su izrazili zadovoljstvo gastronomskom ponudom
na destinacijama, prometnom dostupnošću luke i prostorne marine (HTZ, 2020).
Nautičari su djelomično zadovoljni širinom i kvalitetom vezova, kvalitetom
tehničkih usluga i ugostiteljskih usluga u marinama, sanitarijama u marinama te
opskrbom plovila. Nautičari u Hrvatskoj najviše cijene razvedenost obale, čistoću
more te predivne otoke koji su uz to relativno blizu jedni drugima. Hrvatska je
bolja nautičarska destinacija od Grčke, Turske, Crne Gore i Slovenije, međutim
kaska u tehnološkom razvoju za Španjolskom, Francuskom i Italijom (Gančević,
2018).
Povoljna klima, netaknuta priroda, atraktivna i razvedena obala glavni su aduti za
hrvatski razvoj ove vrste turizma, ali prirodne ljepote nisu dovoljne. Kvalitetom,
opremljenošću i samom infrastrukturom hrvatske luke i marine još uvijek uvelike
zaostaju za drugim zemljama. Naime, moguće je razlikovati dvije vrste čimbenika
koji uvelike određuju konkurentnost nautičkog turizma u odnosu na okruženje. Ti
su faktori (Bartoluci i Čavlek, 1998):
-
Opći (fiksni) – klimatski uvjeti (sunčani dani, učestalost i intenzitet vjetra,
temperatura zraka i vode), ljepota i čistoća mora, ljepota krajolika koji
uključuje razvedenu i raznoliku obalu i otoke s naseljima,
-
Posebni (varijabilni) – prometna dostupnost polazne luke u odnosu na
glavna tržišta, osobna sigurnost i sigurnost plovidbe, brojnost, prostorni
raspored i sadržaji u marinama te mogućnost povezivanja broda u marini
i izvan nje, ljubaznost i educiranost osoblja, ponuda drugih sadržaja
potrebnih za održavanje i opremanje broda za plovidbu, atraktivnost
sadržaja na kopnu, cijena usluga, zakonska regulativa vezana za plovidbu
i stacioniranje brodova, porezi.
21
4.3
SWOT analiza nautičkog turizma u Hrvatskoj
Ovo poglavlje donosi pregled rezultata SWOT analize nautičkog turizma u
Hrvatskoj. SWOT analiza akronim je za snage (eng. - Strengths), slabosti (eng.-
Weaknesses), prilike (eng.- Opportunities) i prijetnje (eng. – Threats). SWOT
prepoznaje važne unutarnje i vanjske aspekte postizanja poslovnih ciljeva.
Unutarnji aspekti odnose se na značajke koje su unutar kontrole poslovanja, dok
su vanjski aspekti čimbenici izvan kontrole poduzeća (Bull et al., 2016). Na
temelju utvrđenih prednosti, slabosti, prilika i prijetnji, SWOT analiza može se
učinkovito koristiti za izradu alternativnih opcija za poslovanje (Lee i Ko, 2000),
što je izrazito korisno posebice za vrijeme i nakon pandemije. Tablica 3 sadrži
najavljenu SWOT analizu.
Tablica 3: SWOT analiza
Snage
Slabosti
-
jedna od najdužih obala u
Europi
-
prirodne ljepote, čisto more,
razvedena obala i brojni otoci
-
povoljne klimatske
karakteristike
-
osobna sigurnost
-
prometna povezanost
Jadranskog mora
-
prepoznatljivost na globalnom
tržištu
-
visoka koncentracija nautičkih
objekata i vezova u sjevernom
dijelu Jadrana
-
gastronomska ponuda
-
Kvalitetom, opremljenošću i
samom infrastrukturom
hrvatske luke i marine još
uvijek uvelike zaostaju za
drugim zemljama
-
znatno manji broj marina i
vezova u južnom dijelu
Jadrana
-
sezonska kvaliteta aktivnosti u
nautičkom turizmu
-
nedovoljno prepoznatljiva
ponuda
-
niska kvaliteta usluga u
marinama
Prilike
Prijetnje
-
visoka potrošnja nautičara i
plovila u nautičkom turizmu,
koja je dvostruko veća od
potrošnje
„tradicionalnih“
turista
-
povećanje
interesa
stranih
ulagača
-
razvoj
komplementarnih
djelatnosti
-
suvremeni sadržaji postojeće
marine,
koji
bi
omogućili
raznovrsnu i kvalitetnu ponudu
za nautičare
-
pozitivni
socio-ekonomski
učinci
-
narušavanje jedinstvenog i
osjetljivog morskog
ekosustava
-
porast cijena goriva
-
naznake ponovne pojave
bolesti COVID-19
-
sigurnosna situacija
uzrokovana geopolitičkim
sukobom između Rusije i
Ukrajine
-
ubrzani razvoj nautičkog
turizma u drugim zemljama
-
smanjen broj ruskih turista
uslijed sankcija koje je
Europska unija odredila Rusiji
22
-
nautički oblik turizma kao glavni
pokretač produljenja sezone
-
rast prihoda i zaposlenosti
(zapošljavanje
duže
od
2
mjeseca),
-
održivi razvoj – mogući oblik
razvoja ekoturizma,
-
uvođenje novih tehnologija i
inovacija (usavršavanje, daljnje
obrazovanje i obuka osoblja)

Snage i slabosti
Nautički turizam jedna je od najperspektivnijih gospodarskih grana u Hrvatskoj.
Kao što je navedeno i ranije, hrvatska obala jedna je od najduljih u Europskoj uniji
s obzirom na to da se proteže čitavom duljinom države. Časopis "TOMAS Nautika
Jahting" 2012. godine proveo je istraživanje koje pokazuje da su nautičari
uglavnom zadovoljni elementima hrvatske ponude. To se prije svega odnosi na
ljepotu prirode i krajolika, uslužnost osoblja i osnovne usluge, dostupnost
informacija u marinama te uređenost okoliša. Također su izrazili zadovoljstvo
gastronomskom ponudom na odredištima, prometnom dostupnošću polazne luke
i izgledom marine, kao i sigurnošću. Ipak, nautičari su bili nezadovoljni kupovnim
mogućnostima (ponudom i cijenama) u marinama, što se odnosi na nedovoljnu
opremljenost marina kako bi zadovoljili potrebe nautičara.
Međutim, Hrvatska je na globalnom tržištu prepoznata zahvaljujući nautičkom
turizmu. Raspored marina duž obale ukazuje na visoku koncentraciju nautičkih
sadržaja i vezova u sjevernom dijelu Jadrana te znatno manji broj marina i vezova
u južnom dijelu. Od ukupnog broja trgovačkih vezova, značajan se broj nalazi na
otocima (Gračan i Uran., 2005).

Prilike i prijetnje
Intenzivan razvoj nautičkog turizma potiče i na intenzivan razvoj usluga vezanih
za jedrenje. Bez sumnje, te usluge uključuju usluge iznajmljivanja jahti, trgovine
nautičke opreme, ugostiteljstva itd. (Łapko et al., 2021). Takva izvedba u
nautičkom turizmu generira se i učinkovito isprepliće i implementira visoku
potrošnju nautičkog turizma za nautičare i plovila, koja je dvostruko veća od
potrošnje tradicionalnih turista (Gračan et al., 2016b).
Nautički turizam predstavlja novu vrstu socio-ekonomskog fenomena koji svojim
učincima pridonosi bogatijoj i sveobuhvatnijoj kvaliteti života i urbanizaciji, ali i
razvoju destinacije. Potrošnja nautičara, posebice onih iz inozemstva, stvara
brojne izravne i neizravne učinke na pojedine gospodarske subjekte, nautičku
destinaciju i gospodarstvo zemlje u cjelini. Kao posljedica toga, marine također
ostvaruju veću stopu povrata na kapital uložen u njihovu izgradnju od onog
uloženog u bilo koju drugu vrstu turizma (Favro i Kovačić, 2010).
23
Kada se nautički turizam promatra s društvenog stajališta, on svoj doprinos daje
prijenosom različitih informacija, znanja, kultura i stilova života, što posredno
može utjecati i na društveni razvoj destinacije, ali i države. Njegov utjecaj na opći
razvoj destinacije u društvenom smislu posebno se ogleda u interesu, a potom i
obrazovanju mladih ljudi, kao i poticanju zapošljavanja (Favro i Kovačić, 2010).
Važno je napomenuti i da je Jadransko more sa svojom obalom i otocima
najvrjedniji i najranjiviji prirodni sustav. Riječ je o jedinstvenom i osjetljivom
morskom ekosustavu hidrografskih, oceanografskih, bioloških, biogeografskih i
drugih svojstava koji se razlikuje od Sredozemnog mora iako je njegova
sastavnica. Tipično je prepoznatljiv po bogatoj fauni i flori, čistoći, prozirnosti i
krajobrazu (Gračan, 2011). Nautički turizam pridonosi onečišćenju ekosustava
Jadranskog mora, posebice u pogledu kakvoće mora i otoka, kao i zaštite obale.
Daljnjem razvoju nautičkog turizma prijeti kontinuirano povećanje cijena goriva i
drugih sirovina. Takvi uvjeti utječu na povećanje troškova i sukladno tomu
smanjenju dobiti, što može utjecati na pad popularnosti ove djelatnosti. Nadalje,
mediji sve više ističu porast broja novozaraženih kako u Hrvatskoj tako i u svijetu,
što utječe na kupovne odluke nautičkih turista i na negativna očekivanja onih na
strani ponude (Gračan et al., 2016b).
4.4
Benchmarking
Benchmarking ili komparativna metoda procjene kontinuirani je, sustavni proces
vrednovanja i uspoređivanja proizvoda, usluga, radnih procesa, operacija i
poslovnih funkcija organizacije koje predstavljaju najbolje prakse s ciljem
poboljšanja organizacije. Dakle, benchmarking kao menadžerski alat olakšava
stjecanje informacija o konkurentnim poduzećima i tržištima te pridonosi boljem
odlučivanju i većoj konkurentnosti (Korošec, 2003). Konkurentnost Hrvatske u
nautičkom turizmu određena je susjednim i drugim mediteranskim zemljama,
prvenstveno Italijom, Francuskom, Španjolskom, Grčkom, Turskom, Crnom
Gorom i Slovenijom.
Turističke destinacije međusobno se natječu u privlačenju međunarodnog
turizma. U godinama prije pandemije Hrvatska je nadmašila svoje konkurente u
privlačenju stranih turista. Tijekom proteklog desetljeća Hrvatska je nadmašila
prosjek ostalih zemalja EU-a u regiji sjevernog Sredozemlja (Cipar, Grčka, Italija,
Malta i Španjolska) u povećanju svojih prihoda od međunarodnog turizma,
noćenja nerezidentnih turista i dolazaka iz inozemstva. Osim toga, od devet
zemalja Sredozemlja koje imaju razvijen nautički turizam, Hrvatska ima 9,7 %
udjela u ukupnim kapacitetima Sredozemlja (Kukoleča, 2018).
Hrvatska se odlikuje tipičnim modelom turizma „sunca i mora“, s relativno dugim
boravcima, koncentriranim u obalnim područjima i tijekom ljetnih mjeseci. Sve
mediteranske zemlje imaju mnogo za ponuditi u pogledu povijesne i kulturne
baštine. Međutim, većina ih turista posjećuje kako bi uživali u toploj klimi i obalnim
prirodnim ljepotama (Orsini i Ostojić, 2018).
Hrvatski turizam geografski je koncentriran duž obale, što stvara troškove
zagušenja i hrani regionalne neravnoteže. Štoviše, nigdje u EU turizam ne
pokazuje tako jak sezonski profil kao u Hrvatskoj. U 2016. godini više od 75 %
24
noćenja turista ostvareno je u srpnju, kolovozu i rujnu. To se može povezati s
hladnijim vremenskim uvjetima izvan ljetnih mjeseci u Hrvatskoj u usporedbi s
drugim odredištima južnog Sredozemlja. Grčka također ima izrazito sezonski
turizam, ali tamo sezona počinje već u travnju, a završava u listopadu (Orsini i
Ostojić, 2018).
Nadalje, turisti u Hrvatskoj preferiraju relativno duge boravke, obično organizirane
u vidu tjednih aranžmana. Prosječna duljina boravka u Hrvatskoj iznosila je 5,3
dana u 2016. godini, što je ispod prosječne duljine boravka na otocima Cipru (6,3)
i Malti (5,9), ali iznad Španjolske (4,8) ili Italije (3,6), koje su važnija odredišta za
vikend-izlete po gradu (Orsini i Ostojić, 2018).
Model „sunce i more“ obično se povezuje s nižim razinama potrošnje i turističke
infrastrukture usmjerene prema srednje niskom rasponu. U Hrvatskoj je
prosječna turistička potrošnja po osobi i noćenju (izračunata kao omjer prihoda
od inozemnog turizma i broja stranih noćenja) oko 70 % prosjeka za
mediteransku regiju. Dio razlike može se pripisati nižoj razini cijena u usporedbi
s mediteranskom regijom. Turistički razvijenije zemlje Sredozemlja poput Italije,
Francuske i Španjolske imaju razvijeniju ponudu nautičkog turizma. One,
međutim, nemaju tako atraktivnu obalu s arhipelazima kao Hrvatska, Grčka i
Turska, stoga se može zaključiti da su Italija, Francuska i Španjolska najveći
konkurenti u razvoju turističke ponude, a Grčka i Turska u atraktivnosti obale.
Slovenija i Crna Gora nisu ozbiljni konkurenti zbog skromnih kapaciteta i relativno
kratke obale. Također, Hrvatska teško može biti ozbiljan konkurent Francuskoj,
Španjolskoj i Italiji, ne samo zbog njihove nautičke infrastrukture već i zbog
kvalitete i raznolikosti ukupne turističke ponude. Od zemalja iz navedenog
mediteranskog okruženja, s obzirom na stanje nautičkog turizma i sličnost svojih
obala, Hrvatska najveću sličnost dijeli s Grčkom i Turskom. To, međutim, ne znači
da Hrvatska nije konkurentna ostalim mediteranskim zemljama u pojedinim
segmentima nautičke ponude. Hrvatska ima suverenitet nad oko 12,2 % obalne
crte i 33 % otočne obale Sredozemnog mora, što ukazuje na njezin prirodni
potencijal za razvoj nautičkog turizma. Hrvatski udio u ukupnoj duljini obale
(uključujući otoke) svih mediteranskih zemalja iznosi oko 16 %. Što se tiče
ponude vezova za nautička plovila u Hrvatskoj u usporedbi s ostalim
mediteranskim zemljama, hrvatski udio iznosi oko 6,9 %, dok je udio Francuske
47,3 %, Italije 10,4 %, Grčke 6,4 %, a Turske 4,9 % (Strategija razvoja nautičkog
turizma Republike Hrvatske 2009. – 2019.).Tablica 4. ukazuje na prednosti
analiziranih zemalja u odnosu na Hrvatsku (Orsini i Ostojić, 2018).
Tablica 4: Prednosti mediteranskih zemalja u odnosu na Hrvatsku
Zemlja
Prednost
Italija
-
gastronomska ponuda
-
smještajni kapaciteti
-
opremljenost nautičkih luka
Francuska
-
ugostiteljska ponuda
-
gastronomska ponuda
25
-
kapacitet,
opremljenost
i
prostorni raspored nautičkih
luka
Španjolska
-
gastronomska ponuda
-
kapacitet,
opremljenost
i
prostorni raspored nautičkih
luka
Grčka
-
gastronomska ponuda
-
vrijednost za novac u ukupnoj
nautičkoj ponudi
Turska
-
gastronomska ponuda
-
kapacitet
i
opremljenost
nautičkih luka
-
vrijednost za novac u ukupnoj
nautičkoj ponudi
Izvor: Ministarstvo turizma, 2008
Slovenija ne predstavlja ozbiljnog konkurenta hrvatskoj nautičkoj ponudi, što je i
razumljivo s obzirom na duljinu slovenske obale. Prema svim glavnim
pokazateljima hrvatska nautička ponuda konkurentna je ostalim zemljama
Sredozemlja, osim u cijenama dnevnog veza (Strategija razvoja nautičkog
turizma Republike Hrvatske 2009. – 2019). Najvažnija je činjenica da Hrvatska, u
odnosu na sadašnji broj nautičkih vezova, duljinu obale i otoka, njihovu iznimnu
privlačnost i očuvanost, kao i konačno dosegnutu kvalitetu ukupne nautičke
ponude, svakako ima sve preduvjete za daljnji kvalitetan i konkurentan razvoj
nautičkog turizma, uz uvjet da ne ugrožava njegovu temeljnu prirodnu razvojnu
osnovu.

26
5 ISTRAŽIVAČKI DIO
U ovom dijelu završnog rada govorit ćemo o istraživanju koje smo proveli te o
postupku njegova provođenja. Reći ćemo nekoliko rečenica o ispitanim
subjektima te njihovu poslovanju. Opisat ćemo intervju kao metodu istraživanja i
priložiti rezultate koje smo dobili. Na kraju će se izvući zaključci cjelokupnog
istraživačkog dijela.
5.1
 Metodologija i dizajn istraživanja
U teorijskom, odnosno početnom dijelu istraživanja predstavili smo metodologiju
i sam dizajn istraživanja. Objasnili smo zašto su izabrane metode prikladne za
naše istraživanje te kako smo dolazili do podataka od krucijalne važnosti za naš
rad. Napravili smo detaljan opis područja o kojem govorimo, a to je Republika
Hrvatska, konkretno Jadransko more i obala, te kako se nautički turizam ondje
prilagodio. Rezultate istraživanja smo prikazali kvantitativno te kroz analizu
polustrukturiranih intervjua. Izdvojili smo ključne zaključke i faktore kako je
COVID-19 kriza utjecala na nautički turizam u Hrvatskoj.
Ovaj je dio vezan za teoriju i sve što teorija nosi sa sobom. Opisivali smo područje
na kojem se radilo istraživanje te ga detaljno analizirali. Objasnili smo razne
definicije nautičkog turizma, pa i samog nautičkog turista. Način na koji su se
intervjui odvijali bio je poprilično jednostavan i neformalan. U radu smo upotrijebili
više kvalitativnih metoda, a neke od njih su metoda deskripcije, analiza sadržaja
i polustrukturirani intervju. Rezultate intervjua predstavili smo kroz metodu
deskripcije. Moramo kazati kako je fokus istraživanja bio na ciljevima koje smo si
zadali. Pitanja koja su pripremljena za intervjue bila su okvirnog karaktera te ih
se nismo slijepo držali. Zadana pitanja smjernica su za tijek intervjua i smjer u
kojem treba ići, a ukoliko se skrene s puta, mogu se i drugačije postaviti.
5.2
Analiza poduzeća
Prvobitan cilj istraživanja bio je pronaći tvrtke iz nautičkog sektora koje pripadaju
vladinim, nevladinim i privatnim organizacijama. Nevladine organizacije nismo
uspjeli naći zbog velikog broja privatnih tvrtki koje se bave ovim biznisom.
Analizirali smo, odnosno radili intervjue s četiri tvrtke iz privatnog sektora te
jednim uredom za turizam. Pogledi na problem koji nas je sve zadesio bili su isti,
međutim, stavovi i mišljenja o nadolazećim sezonama razlikuju se. Gledali smo,
pa tako i birali tvrtke na način da odaberemo privatna poduzeća koja se bave
drugačijim poslovima u nautičkom turizmu. Sve četiri privatne tvrtke uspjele su
„preživjeti“ COVID-19 krizu te su spremne za sezonu 2022. Birali smo četiri
različite grane industrije, pa tako imamo tvrtku koja se bavi posredovanjem
brodova za tjedni najam, tvrtku koja se bavi dnevnim jedrenjem, tvrtku koja se
bavi višednevnim izletima te poduzeće koje se bavi posredovanjem između
kupaca i kruzera. Sva poduzeća uvelike ulažu u digitalni marketing, tako da smo
na taj način došli do ljudi koje smo intervjuirali. Prilikom istraživanja kontaktiralo
se više poduzeća iz navedenih grana industrije, međutim, odaziv nije bio u skladu
s očekivanjima te su na intervju pristala samo navedena poduzeća. Jedan od
problema s kojim smo se susreli, a koji je uvelike utjecao na mali broj uzoraka,
27
jest turistička sezona, koja je bila na vrhuncu u trenutku pisanja ovog završnog
rada.
Budući da smo rabili kvalitativnu metodu istraživanja, nužno je reći nekoliko riječi
o njoj. Naime, kod te metode dobivaju se mišljenja ljudi, koja su subjektivne
prirode. Svrha istraživanja jest korištenje istraživačke metode za nabavu
podataka. Za razliku od kvantitativne metode, kvalitativna metoda ne oslanja se
toliko na matematiku i brojeve koliko na ljudske osjećaje i intuiciju. Cilj te vrste
istraživanja jest istražiti ideje subjekata koje se rabe u određenim procesima.
Metoda koja se najčešće koristi je intervju (Weblogographic.com, 2022).
5.3
Metode istraživanja
Mnogi istraživači napuštaju klasično proučavanje metodološke literature kao što
su kvantitativni i kvalitativni pristup. Sve se više znanstvenika okreće mješovitim
metodama, a to su ispreplitanje obje grane koje se međusobno nadopunjuju
svojim boljim karakteristikama. U svakom slučaju, od istraživača se očekuje da
budu dobro upoznati i s kvalitativnim i s kvantitativnim pristupom kako bi mogli
odabrati najbolju kombinaciju za svoje istraživanje. Najveća i fundamentalna
razlika je ta što se kvantitativna istraživanja baziraju na statističkim analizama i
brojkama te dedukciji, dok se, s druge strane, kvalitativna istraživanja više okreću
tekstualnim i narativnim podacima te pružaju bolju analizu krajnjem korisniku.
Ukoliko želimo pojednostaviti i na laičke termine svesti razliku, možemo reći kako
se kvantitativna metoda istraživanja okreće brojevima, a kvalitativna riječima i
tekstom
kojima
opisuje
situaciju.
Kvantitativno
istraživanje
bavi
se
provjeravanjem unaprijed postavljenih hipoteza i statističkim analizama. Suprotno
tomu, u kvalitativnom se istraživanju teorija i zaključci otkrivaju sami kroz tijek
istraživanja i na temelju podataka prikupljenih tijekom istraživanja. Možemo reći
kako kvantitativna metoda istraživanja više djeluje objektivno, dok kvalitativna
metoda traži subjektivno značenje i smisao koji donose pojedinci (Žentil Barić,
2016).
5.3.1 Intervju
Možemo reći kako je jedna od najčešće korištenih tehnika za kvalitativno
istraživanje intervju (Burnard, 1991). Intervju se veoma dobro primjenjuje u
društvenim i pedagoškim istraživanjima. Intervju nikako nije najjednostavnija
metoda, međutim, itekako se najviše rabi jer donosi pregršt podataka vrijednih za
svako istraživanje. Intervju dijelimo na tri skupine, a to su (Maksimović i
Macanović, 2017):
1.
Otvoreni, nestrukturirani intervju – to je intervju otvorenog tipa. Međutim,
to što je razgovor neformalan i opušten, ne znači da je nefokusiran. Ova vrsta
intervjua ima svoje slabosti, a to je problematika analiziranja raznih odgovora.
Zbog raznolikosti odgovora i pitanja lako se dogodi da se istraživač pogubi u
svemu tomu.
2.
Polustrukturirani intervju – nazivamo ga još upitni intervju jer se sastoji od
liste pitanja koja se postavljaju prilikom provedbe intervjua. Pitanja se nakon toga
najčešće detaljnije pojašnjavaju, a razgovor je također ležernije prirode.
28
3.
Zatvoreni intervju – nazivamo ga još i strukturirani intervju jer ovdje sve
mora teći po planu. Dakle, pitanja su fiksna, a odgovori su ponuđeni. Razgovor
je formalan i nimalo ležeran.
Intervju se odvijao na sljedeći način. Do subjekata koje smo intervjuirali najčešće
smo dolazili preko društvenih mreža. Drugi izvor subjekata bile su njihove
internetske stranice, koje se veoma marketinški potkovane i razvijene kod svih
subjekata. Svi intervjui odvili su se putem telefonskog poziva, jedino je intervju s
tvrtkom ETNO TREND D.O.O. bio uživo. Intervju je protekao tako da smo im
postavljali pitanja, koja su se nadograđivala kroz razgovor. Moramo kazati kako
je razgovor bio ležeran i neformalan te su svi subjekti imali poprilično detaljne
odgovore na sva pitanja. Pitanja su bila formulirana na način da se na njih ne
može dati potpuno konkretan odgovor, te da se intervju pretvori u određen esejski
odgovor. Također pitanja su formulirana tako da se nadograđuju jedno na drugo,
što je praksa pokazala da je dobro, jer su pitanja vodila ugodnom, neformalnom
razgovoru. Kroz unaprijed napisana pitanja za intervjue smo se htjeli dotaknuti
financijskog dijela, ali i emocionalnog dijela turista i poduzetnika koji rade u
nautičkom sektoru. Šablonska pitanja koja smo svima postavljali su sljedeća:
1.
 Je li pandemija utjecala na smanjenje broja gostiju (u koju mjeri, broju,
postotku)?
2.
Je li pandemija utjecala na smanjenje prihoda (u koju mjeri, broju,
postotku)?
3.
Je li pandemija utjecala na povećanje troškova (u koju mjeri, broju,
postotku)?
4.
Postoje li još neka područja na koja je pandemija utjecala?
5.
Jeste li implementirali neke promjene u poslovanju koje ćete nastaviti
primjenjivati i nakon pandemije?
6.
Jesu li se promijenila očekivanja, zahtjevi, potrebe i ponašanje turista?
7.
Jesu li negativne posljedice na poslovanje bile izazvane pretežito strahom
turista, velikim udjelom zaraženih turista ili smjernicama i ograničenjima
nadzornih tijela?
8.
Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i
ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?
9.
Je li bilo izazovno implementirani ograničenja društvenog distanciranja
prilikom plovidbe?
10.
Što biste rekli da su bili motivi nautičkih turista prije pandemije za korištenje
proizvoda nautičkog turizma?
11.
Jesu li se motivi turista promijenili?
12.
S obzirom na trenutno stanje, jesu li rezervacije i broj turista usporedivi s
godinama prije pandemije?
29
Kod ovakvog tipa intervjua (polustrukturiranog) dojmilo nas se što smo saznali
više informacija nego su to tražila postavljena pitanja te se svaki intervju protegao
duže od planiranog. Naime, planirano vrijeme intervjua bilo je 15 – 20 minuta, a
u praksi se to pretvorilo u intervju od 30 minuta i više. Razgovor s ispitanicima bio
je sniman te su ispitanici dali privolu za snimanje. Nama je to omogućilo lakšu
analizu pitanja. Razdoblje u kojem smo obavljali intervjue bilo je 16. 6. 2022. – 9.
7. 2022. godine. Dogovor oko intervjua s ispitanicima malo se odužio zbog tekuće
sezona i obujma posla koji trenutno svi obavljaju.
Metoda je proces u kojem dolazimo do logičkih zaključaka i misli te nam olakšava
bilo kakvo istraživanje. Korištenje intervjua kao metode istraživanja omogućuje
nam na vrlo lagan način dolaženje do krucijalnih podataka za naše istraživanje.
Također, dobra stvar kod intervjua je miješanje s drugim istraživačkim metodama
(Mirković, 2014). Mi smo odabrali intervju kao glavni oslonac za istraživanje
upravo jer je veoma pogodan za naš tip istraživanja. Također, koristili smo
metodu deskripcije, koja nam je omogućila kvalitetno opisivanje odgovora koje
smo dobili. Moramo kazati kako nismo imali problema oko pitanja za intervju te
se ova metoda zaista pokazala najpogodnijom za samo istraživanje i njegovu
provedbu.
5.3.2 Analiza pitanja za intervju
Analizirajući pitanja za intervju možemo zaključiti kako su detaljna i kvalitetno
usmjerena. Smatramo kako smo s ovih 12 pitanja odabrali pravi omjer trajanja
intervjua i obuhvaćene materije koju istražujemo. Sadržaj i analiza pitanja za
intervju odnosi se na to što je rečeno i kako je rečeno te kroz takvu analizu
možemo dobiti sistematične informacije na temu koju obrađujemo (Čerović,
2018). Analizirajući pitanja možemo doći do zaključka kako smo za malu količinu
vremena dobili velik broj podataka za obradu, koje smo kasnije filtrirali i
implementirali u zaključnu misao. Detaljna analiza uključenih pitanja za intervju
usredotočila se na izvješćivanje i razmatranja s obzirom na pitanja intervjua.
Pitanja premošćuju filozofske aspekte s analizom podataka i mogu se
implementirati u realističkoj praksi slučaja (Brönnimann, 2022).
5.3.3 Analiza sadržaja
Cilj je svakog istraživačkog rada da bude što objektivniji. Moramo izvući
objektivne i kvalitativne karakteristike onoga što sadržaj zaključuje (Cartwright,
1988). Kod društvenih istraživanja puno je teže doći do određene objektivnosti
nego kod prirodnih. Digitalizacija društva doprinijela je tomu da danas svaki
pojedinac ima svoj stav, mišljenje i ideje. Analiza sadržaja kao metoda nastala je
radi praktičnosti te je rezultat teorijskih potreba da se iz određene društvene
komunikacije dobiju valjani, objektivni podaci za istraživanje (Petrović i Tadić,
2007).
5.4
Istraživanje
Kao što je već navedeno, istraživanje je provedeno pomoću intervjua s
predstavnicima poduzeća More i ja d.o.o., MAR-KOS d.o.o., ETNO TREND
d.o.o., AZUR TOURS d.o.o. i Hrvatskom turističkom zajednicom grada
30
Dubrovnika (TZGD). Cilj istraživanja bio je odgovoriti na sljedeća istraživačka
pitanja:
IP 1: Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala
na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?
IP 2: Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako
jest, na koji je način prilagodio poslovanje?
IP 3: Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u
nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?
5.4.1 More i ja d.o.o.
Tvrtka More i ja d.o.o. registrirana je za djelatnost pružanja usluga smještaja na
plovilu i edukacijom u svezi s nautikom i jedrenjem (manevriranje brodicom) te se
time i bavi. Tvrtka se nalazi u Novalji na Pagu. Glavni fokus ove tvrtke takozvani
je day sailing (jednodnevno jedrenje). Dakle, tvrtka se ne bavi dužim brojem
noćenja na moru, nego pretežito dnevnim najmom, pa tako ovisi o turistima koji
dođu na lokaciju.
Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala
na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?
Vlasnik ovog poduzeća navodi da je pandemija bolesti COVID-19 uvelike utjecala
na smanjenje prihoda. Ističe kako je u 2020. godini to smanjenje iznosilo 50 %, a
u 2021. godini 35 %, a sudeći po tekućoj sezoni 2022. godine prihodi će biti isti,
ako ne i veći nego u 2019. godini. Međutim, izazvano inflacijom, narasli su
troškovi goriva, opreme, no i amortizacije broda.
Dakle, govori se o sezoni u kojoj postoje poteškoće u pronalasku majstora za
održavanje, porast cijena goriva, cijena dijelova itd. Nadalje, smatra da je
pandemija uvelike utjecala na sve vrste turizma, a iz prakse mu je poznato da je,
što se tiče nautičkog turizma, najviše utjecala na kruzer industriju, a najmanje na
čarter agencije. Međutim, vlasnik navodi da smatra da se 80 % turista nije „bojalo“
koronavirusa, već su više nadzorna tijela bila ta zbog kojih turisti nisu dolazili.
Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i
ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?
Vlasnik ovog poduzeća navodi da se prilagodba odnosila isključivo na pružanje
propisanih sredstava za dezinfekciju, održavanje društvene distance i nošenje
medicinskih maski. Tomu je tako jer veća ulaganja nisu bila isplativa s obzirom
na ukazanu potražnju, a i mogućnost implementacije tehnoloških rješenja
ograničena je u ovoj djelatnosti. Nadalje, gosti su trebali prikazati i potvrde o
cijepljenju nakon što je to bilo propisano i za prelazak granice, a navodi i da su
turisti sami tražili dokaze o cijepljenju od pružatelja usluga.
Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u
nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?
31
Prije pandemije glavni motivatori konzumacije proizvoda u nautičkom turizmu bili
su želja da se nauči nešto o jedrenju, romantično okruženje, promatranje zalaska
sunca s broda i „te neke stvari koje ispunjavanju čovjekovu dušu“, međutim, u
2022. godini glavni je motivator osjećaj slobode i želje turista za onim što nisu
imali ove dvije „mračne“ godine.
5.4.2 MAR-KOS J.D.O.O.
Tvrtka se bavi jednodnevnim te višednevnim izletima brodom kapaciteta do 50
ljudi.
Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala
na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?
Vlasnik ovog poduzeća ističe kako su 2020. i 2021. godina bile izuzetno teške za
njegovo poslovanje. Naime, nije bilo prometa zbog slabih dolazaka turista na
obalu. Pad prometa jako se osjetio jer nije bilo dozvoljeno imati više od polovice
ljudi na brodovima zbog epidemioloških uvjeta, što znači da je promet pao za oko
60 %.
Nadalje, objašnjava da su prije pandemije mogli bez problema napuniti brodicu
svaki dan od 1. 7. do 15. 8., međutim, to se drastično smanjilo i tako odrazilo na
prihode. Zbog pada prihoda smanjili su plaće zaposlenima, a primjećuju i porast
cijene goriva i dijelova. Kao primjer navodi da je prije pandemije u Dubrovniku
znalo biti i do 4 ili čak 5 kruzera (kako doznaje od kolega), međutim, 2021. godine
nije bio niti jedan. Ovaj odgovor predstavnika tvrtke MAR-KOS j.d.o.o. možemo
potkrijepiti činjenicom koju navodi Badurina (2021), a to je da je Dubrovnik u 2020.
godini izgubio 145 000 turista uslijed otkazivanja kruzera zbog bolesti COVID-19.
Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i
ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?
Promjene koje su implementirali bile su isključivo vezane za uvjete koje je
uvjetovala Vlada RH. Dakle, socijalna distanca te ostale stvari vezane za
pandemiju s kojima su bili upoznati. Ova kriza natjerala je ovo poduzeće da više
ulaže u digitalni marketing. Navodi da su sada aktivni na društvenim mrežama i
proaktivno traže načine dosega većeg broja potencijalnih kupaca. Vlasnik smatra
da je nautički turizam jedna od najbrže rastućih grana turizma općenito te da se
iznimno dobro prilagodio, pa će 2022. sezona biti izuzetno unosna. S tom
konstatacijom slažu se i stručnjaci Krešić i Mikulić (str. 3, 2020), koji predviđaju
eksponencionalan rast nautičkog turizma u 2022. godini.
Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u
nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?
Vlasnik smatra da se zahtjevi turista i želje nisu promijenile. Turisti i dalje žele
vidjeti ljepote netaknute hrvatske obale i ostale lokalitete na koje ih vode. Može
se reći da je vidljiv određen strah kod manjeg broja turista zbog mogućnosti
zaraze. Ovdje možemo povući paralelu s Luković (2013), koja kaže kako se strah
među stanovništvom osjetio s povećanjem broja zaraženih, međutim, želja za
putovanjem i novim iskustvom puno je jača.
32
5.4.3 ETNO TREND D.O.O.
Tvrtka se bavi posredovanjem između klijenta i čarter flote / vlasnika broda.
Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala
na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?
Predstavnik tvrtke ETNO TREND d.o.o iznosi da je pandemija na njihovo
poslovanje utjecala primarno kroz smanjenje ranih rezervacija, međutim, last
minute promet, pet dana unaprijed bez ranih bookinga, pretežno se povećao.
Zanimljivo je da je ovom poduzeću poslovanje ostalo isto što se tiče prometa.
Štoviše, nastala je veća potražnja od ponude zbog izoliranosti ovog tipa nautičkog
turizma, koji je bio dosta tražen za vrijeme pandemije. Tako je pandemija utjecala
na izvor prihoda u maloj mjeri (oko 10 %).
Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i
ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?
Cijene brodova, odnosno cijene najma narasle su za oko 10 %. Dosta su davali
vaučere za narednu godinu pošto gosti nisu mogli doći na brod zbog bolesti
COVID-19. Vaučeri traju 5 godina. Gosti zahtijevaju (u malom broju) da se sve
na brodu detaljno dezinficira i da se čarter radnici i radnici u marinama ne
približuju bez maske. Međutim, nije bilo većih potreba za prilagodbom jer je
usluga takva da je gost sam na brodu sa skiperom.
Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u
nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?
Izolacija i opuštanje od svakodnevnog načina života oduvijek su bili glavni
motivatori ove vrste turista, a motivi turista nisu se promijenili zbog same
izoliranosti od ostalih ljudi.
5.4.4 Hrvatska turistička zajednica grada Dubrovnika
Za ovo istraživanje odabrana je Turistička zajednica grada Dubrovnika zbog
brojnih nautičara koji u Dubrovnik dolaze tijekom cijele sezone.
Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala
na nautički turizam u 2020. i 2021. godinin?
Turistička zajednica na prvo pitanje odgovorila je pružanjem statističkih podataka
o kretanju broja dolazaka u razdoblju od 2020. do 2022. godine.
-
1. 1. – 11. 7.2020. – 663 112 dolazaka i 1 889 248 noćenja
-
1. 1. – 11. 7.2021. – 102 923 dolazaka i 338 193 noćenja
-
1. 1. – 11. 7.2022. – 414 552 dolazaka i 1 361 285 noćenja
Navedeni podaci i grafički su prikazani u nastavku.
Grafikon 2: Kretanje broja dolazaka u Dubrovniku 2020. – 2022.
33

Izvor: Turistička zajednica grada Dubrovnika, b. d.
Iz grafikona je vidljivo da dolasci turista bilježe drastičan pad 2021. godine, no
već početkom 2021. godine bilježi se rast. Međutim, taj rast neusporediv je s
brojkama iz 2020. godine. Grafikon 3 prikazuje kretanje broja noćenja u istom
periodu.
Grafikon 3: Kretanje broja noćenja u Dubrovniku 2020. – 2022.

Izvor: Turistička zajednica grada Dubrovnika, b. d.
Grafikon 3 prikazuje da broj noćenja prati kretanje broja dolazaka turista u
Dubrovnik. Jasno je vidljiv pad 2021. godine, kada je broj noćenja gotovo šest
puta manji u odnosu na 2020. godinu.
Predstavnica Turističke zajednice nadalje iznosi da je pandemija definitivno
utjecala na prihode i rashode. Može se reći kako za 2022. godinu očekuju prihode
0
100,000
200,000
300,000
400,000
500,000
600,000
700,000
2020.
2021.
2022.
Broj dolazaka
0
200,000
400,000
600,000
800,000
1,000,000
1,200,000
1,400,000
1,600,000
1,800,000
2,000,000
2020.
2021.
2022.
Broj noćenja
34
u visini od 25 milijuna kuna, od čega je nekih 15 % iz nautičarskog sektora te da
je cjelokupan promet pao preko 60 %, a nautičarski dio oko 50 %.
Što se tiče troškova, došlo je do smanjenja. Ured Turističke zajednice radio je od
kuće, tako da se uštedilo na prostoru, režijama i cijelom „hladnom pogonu“. Što
se tiče nautičarskog turizma u gradu Dubrovniku, troškovi privatnih marina nisu
porasli, već su se smanjili, kao i prihodi. Ljudi nisu uzimali sezonske radnike niti
trošili toliko režija kao u srcu dosadašnjih sezona.
Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i
ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?
Predstavnica Turističke zajednice grada Dubrovnika smatra da su prilagodbe za
ovaj sektor turizma izrazito zahtjevne jer je preduvjet dolazak nautičkih turista iz
različitih zemalja, što nije bilo moguće tijekom pandemije. Takav učinak čak ni
digitalizacija poslovanja nije mogla neutralizirati, stoga se većina kompanija
držala prilagodbe u pogledu poštivanja mjera zaštite. Tako nautički turizam u
Dubrovniku, a i općenito nije pretjerano prilagodio poslovanje niti se okrenuo
nekakvim novim pravcima. U tom razdoblju nije bilo kruzera zbog velike količine
ljudi na jednom mjestu, što bi bilo nedopustivo za grad i epidemiološke uvjete koje
je propisala Republika Hrvatska.
Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u
nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?
Ove godine zabilježeno je više nego ikad upita za jednodnevne izlete brodovima.
Također, dosta ljudi želi naučiti jedriti ili unajmiti manju brodicu na tjedan dana ili
manje radi istraživanja elafitskih otoka. Nadalje, najčešći poticaj je pogled na stari
grad Dubrovnik s mora, koji nije isti kao i s kopna, te je to doživljaj koji su brojni u
stanju čak i preplatiti. Naše otočje također je biser Jadrana, kao i stare zidine. Tu
su i neki ostali faktori, poput toplog mora, mediteranske klime i male udaljenosti
za putovanje između otoka.
5.4.5  Azur Tours d.o.o.
Tvrtka Azur Tours d.o.o. bavi se turističkom promocijom u raznim granama
turizma. Jedna od specijalnosti tvrtke je kruzerski turizam, a nude krstarenja
cijelim Mediteranom i šire. Poduzeće je posrednik između klijenta i kruzerskih
putovanja.
Kako je zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala
na nautički turizam u 2020. i 2021. godini?
Vlasnik ovog poduzeća tvrdi da je kruzerska industrija doživjela veliki slom 2020.
godine. Zabranjeni su bili međunarodni tranziti brodovima osim ako su bili nužni.
Dakle, dozvoljen je bio samo prijevoz robe i hrane, međutim, putnika nije. Kako
se ova vrsta turizma zasniva na krstarenju raznim područjima i državama,
definitivno nije bilo posla za te ogromne plutajuće gradove i pandemija je veoma
negativno utjecala na ovu industriju.
Konkretno, u razdoblju najvećih zabrana ovo poduzeće nije imalo niti jedan
booking za krstarenje. Pošto uopće nije bilo potražnje, cijene nisu bile
35
konfigurirane. Tako se može reći da je pandemija utjecala na sva područja rada,
a to su: apartmani, čarter, hoteli, luksuzne kućice, krstarenja i sve ostalo što imaju
u ponudi kao turistička agencija. Gosti koji su veoma voljeli ovaj tip turizma
(višetjedna krstarenja) godine 2020. i 2021. morali su naći određene zamjene ili
su novac čuvali za nadolazeću, zapravo već aktualnu sezonu 2022. godine.
Kako se nautički turizam prilagodio trenutnoj situaciji pandemije te je li i
ako jest, na koji je način prilagodio poslovanje?
Ovo se poduzeće okrenulo održivom i zelenom turizmu. U COVID-19 krizi došlo
je do procvata luksuznih kuća s bazenima u Gorskom kotaru, Lici i Istri. To je
jedno od područja na čiju su analizu uložili dosta vremena. Međutim, što se tiče
krstarenja i kruzerske industrije, jednostavno nije imalo smisla jer taj tip turizma
nikako nije mogao uspjeti u takvim okolnostima. Što se tiče kruzerske industrije,
poslovanje nije bilo moguće prilagoditi.
Što je poticalo ljude na putovanje, odnosno na konzumaciju proizvoda u
nautičkom turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?
Definitivno se može reći kako su motivi prije pandemije bili opuštanje, kvalitetan
odmor uz puno luksuza. Kruzer je kao mali grad, pa je ova vrsta turizma za ljude
većeg budžeta. Takvi klijenti očekuju dobru uslugu, kvalitetan smještaj te
luksuzne i svakodnevne zabavne sadržaje za djecu, odrasle i starije. Smatra kako
ljudi nisu mogli promijeniti mišljenje o ovoj branši u godinu-dvije. Sada samo
mogu biti još više zagrijani za krstarenje.
5.5
 Analiza rezultata i rasprava
Tablica 5: Intervju sa tvrtkom ETNO TREND D.O.O.
Pitanja za intervju
Odgovori
tvrtke
ETNO
TREND
D.O.O.
1. Je li pandemija utjecala na
smanjenje broja gostiju ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Pandemija je utjecala na smanjenje
ranih rezervacija, međutim povećao
se last minute promet, 5 dana
unaprijed
bez
ranih
bookinga.
Poslovanje je ostalo isto, a što se tiče
prometa, nastala je veća potražnja od
ponude, zbog izoliranosti ovog tipa
nautičkog turizma koji je bio dosta
tražen za vrijeme COVID-19 bolesti.
2. Je li pandemija utjecala na
smanjenje prihoda ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Pandemija je utjecala na izvor prihoda
ali u maloj mjeri, nekih 10 %, poanta je
u tome da se radili puno više za isti
novac.
36
3. Je li pandemija utjecala na
povećanje troškova ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Cijene brodova su narasle, odnosno
najma za oko 10%, međutim rade na
postotak odnosno proviziju, tako da to
nije toliko bitno. Cijene novih brodova
su drastično narasle i dugo se čeka
narudžba. Imali su u planu kupiti brod
za vlastiti charter, međutim radi
„divljanja“ cijena se odustalo od tog
poduhvata.
4. Postoje li još neka područja na koje
je pandemija utjecala?
Nemaju konkretan odgovor, međutim
smatraju
kako
su
sva
područja
pogođena pandemijom.
5.
Jeste
li
implementirali
neke
promjene u poslovanju koje ćete
nastaviti
primjenjivati
i
nakon
pandemije?
Dosta vaučera su davali za narednu
godinu, pošto gosti nisu mogli doći na
brod zbog COVID-19 bolesti.
6. Jesu li se promijenila očekivanja,
zahtjevi, potrebe i ponašanje turista?
Gosti zahtijevaju (u malom broju) da
se sve na brodu detaljno dezinficira,
zatim da se charter radnici i radnici u
marinama ne približuju bez maske.
7. Jesu li negativne posljedice na
poslovanje bile izazvane pretežito
strahom
turista,
velikog
udjela
zaraženih turista ili smjernicama i
ograničenjima nadzornih tijela?
Najveći
problem
su
predstavljale
mjere, jer gosti fizički nisu mogli ući u
državu. Ali da je bio neki veliki strah,
sa sigurnošću govore kako nije.
8. Kako se je nautički turizam
prilagodio trenutnoj situaciji pandemije
te je li i ako jest, na koji način je
prilagodio poslovanje?
Ova vrsta turizma je bila specifična po
izoliranosti i zato nisu ništa novo
implementirali nego samo nastavili
raditi po shemi kao i do sada.
9. Je li bilo izazovno implementirani
ograničenja društvenog distanciranja
prilikom plovidbe?
Nije, zato što su skiperi, odnosno
posada imali svi ili COVID-19 potvrde
ili su se redovito testirali svi članovi
posade. U Marine su uveli testiranje,
odnosno COVID-19 centre za sve
posjetitelje i radnika objekata.
10. Što biste rekli da su bili motivi
nautičkih turista prije pandemije za
korištenje
proizvoda
nautičkog
turizma?
Izolacija i opuštanje od svakodnevnog
načina života, a zato se sada može
reći kako je taj tip nautičkog turizma
bio predodređen za ovakve uvjete
karantene.
11. Jesu li se motivi turista promijenili? Motivi turista se nisu promjenili.
37
12. S obzirom na trenutno stanje, jesu
li rezervacije i
dolaznost
turista
usporedive
sa
godinama
prije
pandemije?
Naravno da su usporedive, međutim
zbog mjera u RH se osjeti blagi pad do
10%.

Tablica 6: Intervju sa tvrtkom MORE I JA D.O.O.
Pitanja za intervju
Odgovori tvrtke MORE I JA D.O.O.
1. Je li pandemija utjecala na
smanjenje broja gostiju ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Dakle, ova tvrtka ne bavi se dužim
brojem
noćenja
na
moru
nego
pretežito dnevnim najmom, pa tako
ovise o turistima koji dođu na lokaciju
i o turistima koji iz prve ruke čuju o
našem produktu.
2. Je li pandemija utjecala na
smanjenje prihoda ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Utjecala je uvelike na smanjenje
prihoda, usudili bi se reći čak 50% u
2020., a u 2021. 35%, a sudeći po
nadolazećoj sezoni 2022. godine
prihodi će biti isti ako ne i veći nego u
2019. godini.
3. Je li pandemija utjecala na
povećanje troškova ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Narasli su troškovi amortizacije broda.
Dakle tu govorimo u sezoni gdje se
nisu
mogli
naći
majstori
za
održavanje, porasla je cijena goriva,
cijena dijelova, ma apsolutno svega.
4. Postoje li još neka područja na koje
je pandemija utjecala?
Utjecala je uvelike na sve vrste
turizma, a i na nautički, koliko pričaju
sa kolegama najviše se osjetilo na
kruzer industriji, a najmanje na charter
agencijama.
5.
Jeste
li
implementirali
neke
promjene u poslovanju koje ćete
nastaviti
primjenjivati
i
nakon
pandemije?
Nismo ništa implementirali, zato što po
njihovoj računici nije bilo isplativo,
odnosno jesu neke stvari koje svaka
tvrtka mora, dezinfekcijska sredstva,
maske i što manje kontakta.
6. Jesu li se promijenila očekivanja,
zahtjevi, potrebe i ponašanje turista?
Pošto svaki dan imaju nove goste,
gosti konstantno traže potvrde o
cijepljenju i dokaze o testiranju.
7. Jesu li negativne posljedice na
poslovanje bile izazvane pretežito
strahom
turista,
velikog
udjela
Rekli bi da su najviše nadzorna tijela
bila ta zbog kojih turisti nisu dolazili, iz
38
zaraženih turista ili smjernicama i
ograničenjima nadzornih tijela?
prve ruke govore da se 80% turista
nije „bojalo“ COVID-19 virusa.
8. Kako se je nautički turizam
prilagodio trenutnoj situaciji pandemije
te je li i ako jest, na koji način je
prilagodio poslovanje?
Nije stručan, te nema konkretan
odgovor.
9. Je li bilo izazovno implementirani
ograničenja društvenog distanciranja
prilikom plovidbe?
Bilo je dosta izazovno jer dosta je ljudi
odustalo radi kontakta fizičkog sa
drugim ljudima koji se u maloj mjeri ne
poznaju, dok najčešće imaju na
izletima grupe ljudi od 4 do 8 koji se
svi međusobno poznaju.
10. Što biste rekli da su bili motivi
nautičkih turista prije pandemije za
korištenje
proizvoda
nautičkog
turizma?
Definitivno naučiti nešto o jedrenju,
romantično okruženje, promatranje
zalaska sunca sa broda i te neke stvari
koje ispunjavanju čovjekovu dušu.
11. Jesu li se motivi turista promijenili? Kažu kako definitivno nisu.
12. S obzirom na trenutno stanje, jesu
li rezervacije i
dolaznost
turista
usporedive
sa
godinama
prije
pandemije?
2020. i 2021. sigurno nisu, međutim za
2022. godinu se iskreno nadaju da će
biti i bolja od svih prijašnjih godina,
prije COVID-19 krize zbog želje turista
za onim što nisu imali ove dvije
„mračne“ godine.

Tablica 7: Intervju sa tvrtkom MAR-KOS J.D.O.O
Pitanja za intervju
Odgovori tvrtke MAR-KOS J.D.O.O.
1. Je li pandemija utjecala na
smanjenje broja gostiju ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
2020. i 2021. godina za ovu tvrtku su
bile izuzetno teške. Prometa nije bilo
zbog slabih dolazaka turista na našu
obalu. Sumnjaju da su išta mogli
napraviti
da
privuku
turiste,
jednostavno ih je snašlo sve to i
pokušavaju zajedno iznjedriti iz toga.
2. Je li pandemija utjecala na
smanjenje prihoda ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Naravno da je, njih je COVID-19
pogodio u 2020. i 2021. godini,
nekada kažu, kako su bez problema
mogli napuniti brodicu svaki dan od
1.7 do 15.8, međutim to se drastično
smanjilo i tako odrazilo na prihodima.
39
3. Je li pandemija utjecala na
povećanje troškova ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Što se tiče troškova, ne mogu reći da
su se povećali, plaće nismo dirali nego
smo ih smanjili, možda su nešto
dijelovi za brodice otišli gore kao i
cijene naših usluga.
4. Postoje li još neka područja na koje
je pandemija utjecala?
Zasigurno
postoje,
može
uzeti
Dubrovnik za primjer. Nekada je u
Dubrovniku znalo biti i do 4 ili čak 5
kruzera, međutim 2021. (za to može
tvrditi) bilo 0. Dakle definitivno se
osjetilo u toj velikog industriji, pa kako
neće i kod njih malih, kaže.
5.
Jeste
li
implementirali
neke
promjene u poslovanju koje ćete
nastaviti
primjenjivati
i
nakon
pandemije?
Promjene koje su implementirali su
bile isključivo vezane za uvjete koje je
uvjetovala vlada RH.
6. Jesu li se promijenila očekivanja,
zahtjevi, potrebe i ponašanje turista?
Zahtjevi
turista i
želje
se
nisu
promijenile, turisti i dalje žele vidjeti
ljepote lijepe naše te ostale lokalitete
na koje ih vode.
7. Jesu li negativne posljedice na
poslovanje bile izazvane pretežito
strahom
turista,
velikog
udjela
zaraženih turista ili smjernicama i
ograničenjima nadzornih tijela?
Definitivno su to bila ograničenja od
nadležnih tijela, međutim razumiju
ozbiljnost situacije.
8. Kako se je nautički turizam
prilagodio trenutnoj situaciji pandemije
te je li i ako jest, na koji način je
prilagodio poslovanje?
Nautički turizam je jedna od najbrže
rastućih
grana
turizma
općenito,
vlasnik kaže da se iznimno dobro
prilagodio te da će 2022. sezona biti
izuzetno unosna.
9. Je li bilo izazovno implementirani
ograničenja društvenog distanciranja
prilikom plovidbe?
Vlasnik uspoređuje sa autobusnim
prijevoznicima, jer i oni kao i autobusni
prijevoznici, su morali upola smanjiti
broj putnika, a to Vam puno govori.
Dakle od samog starta plovidbe ste u
zaostatku 50%.
10. Što biste rekli da su bili motivi
nautičkih turista prije pandemije za
korištenje
proizvoda
nautičkog
turizma?
Isti kao i sada, dakle novo iskustvo.
Uvijek se kaže da nije isto gledati tako
divan pejzaž sa obale kao i sa mora.
Ovo iskustvo i izlete koje oni pružaju
su zaista nezaboravni.
11. Jesu li se motivi turista promijenili? Vlasnik bi rekao da nisu, iako smatra
da je u ovoj krizi bilo drugačijih profila
40
gostiju, nisu imali toliko obitelji sa
djecom, već mlađih parova.
12. S obzirom na trenutno stanje, jesu
li rezervacije i
dolaznost
turista
usporedive
sa
godinama
prije
pandemije?
Kada bi uspoređivali 2019. i 2022.
vlasnik kaže da su te dvije sezone
itekako usporedive. Brojevi ne lažu, a
brojevi i promet su zaista slični, iako
se toplo nadaju da će ova sezona biti
bolja od 2019.

Tablica 8: Intervju sa hrvatskom turističkom zajednicom grada Dubrovnika
Pitanja za intervju
Odgovori
hrvatske
turističke
zajednice grada Dubrovnika
1. Je li pandemija utjecala na
smanjenje broja gostiju ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Stanje u 2021. godini je bilo zaista
alarmantno, izgubili su preko 50%
gostiju uključujući sve kruzere.
2. Je li pandemija utjecala na
smanjenje prihoda ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Moramo kazati kako su radili sa manje
od
pola
dosadašnjih
smještajnih
kapaciteta. Mnogi hotelijeri nisu niti
otvorili hotele. U marinama su također
imali slabo gostiju. Cjelokupan promet
nam je pao preko 60%, a nautičarski
dio oko 50%.
3. Je li pandemija utjecala na
povećanje troškova ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Moraju reći da je čak smanjila
troškove. Naime njihov ured je radio
od kuće, tako da se uštedilo na
prostoru, režijama i cijelom „hladnom
pogonu“. Što se tiče nautičarskog
turizma u gradu Dubrovniku smatraju
kako troškovi privatnih marina nisu
porasli već su se smanjili, kao i
prihodi. Ljudi nisu uzimali sezonske
radnike, niti trošili toliko režija kao u
srcu dosadašnjih sezona.
4. Postoje li još neka područja na koje
je pandemija utjecala?
Utjecala je na sva područja turizma.
Najviše na hotele i masovni turizam, a
najmanje na izolirane tipove turizma
poput chartera brodova.
5.
Jeste
li
implementirali
neke
promjene u poslovanju koje ćete
nastaviti
primjenjivati
i
nakon
pandemije?
Rad od kuće svakako. Više se isplati
državi, njima je bolje i tako.
41
6. Jesu li se promijenila očekivanja,
zahtjevi, potrebe i ponašanje turista?
Ove godine imaju više nego ikad upita
za jednodnevne izlete sa brodovima.
Naravno, oni samo proslijede turiste
prema nautičarskim tvrtkama koje se
bave tim tipom turizma.
7. Jesu li negativne posljedice na
poslovanje bile izazvane pretežito
strahom
turista,
velikog
udjela
zaraženih turista ili smjernicama i
ograničenjima nadzornih tijela?
Rekli bi da su sve 3 stvari imale učinka
u nekoj mjeri, međutim svakako je
najviše maha uzela zabrana Vlade RH
sa protu COVID-19 mjerama. Naravno
mjere su bile nužne radi velikog broja
zaraženih i jednostavno to se nije
mogli
izbjeći
zbog
slabe
procijepljenosti građana RH.
8. Kako se je nautički turizam
prilagodio trenutnoj situaciji pandemije
te je li i ako jest, na koji način je
prilagodio poslovanje?
Nautički turizam u Dubrovniku, a i
općenito nije pretjerano prilagodio
poslovanje, niti se okrenuo nekakvim
novim
pravcima.
Sve
se
radilo
uobičajeno, jedino se prilagodilo ono
što je Vlada RH prepisala za svako
poduzeće, javno ili privatno.
9. Je li bilo izazovno implementirani
ograničenja društvenog distanciranja
prilikom plovidbe?
Na to pitanje ne mogu dati odgovor, jer
nemaju informacije.
10. Što biste rekli da su bili motivi
nautičkih turista prije pandemije za
korištenje
proizvoda
nautičkog
turizma?
Pogled starog grada Dubrovnika sa
mora, nije isti kao i sa kopna, te je to
doživljaj koji su brojni u stanju čak i
preplatiti. Njihovo otočje je također
biser Jadrana, kao i stare zidine. Tu su
i neki faktori ostali, poput toplog mora,
mediteranske
klime
i
kratke
udaljenosti
za
putovanje
između
otoka.
11. Jesu li se motivi turista promijenili? Nisu.
12. S obzirom na trenutno stanje, jesu
li rezervacije i
dolaznost
turista
usporedive
sa
godinama
prije
pandemije?
Naravno da jesu, kako ranije navode,
očekivanja su da će uloviti brojke iz
2019. godine do sredine 8. mjeseca, a
s obzirom na povećanje prosječnog
broja noćenja po turistu, prihod bi se
trebao pokazati i ranije.

Tablica 9: Intervju sa tvrtkom AZUR TOURS D.O.O.
42
Pitanja za intervju
Odgovori
tvrtke
AZUR
TOURS
D.O.O.
1. Je li pandemija utjecala na
smanjenje broja gostiju ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Kruzer industrija je doživjela veliki
slom 2020. godine. Zabranjeni su
međunarodni
tranziti
brodovima
ukoliko nisu nužni. Dakle dozvoljen je
bio samo prijevoz robe i hrane,
međutim putnika ne. Kako se ova
vrsta turizma zasniva na činjenici
krstarenja
raznim
područjima
i
državama, definitivno nije bilo posla za
te ogromne plutajuće gradove i
pandemija se utjecala veoma na ovu
industriju.
2. Je li pandemija utjecala na
smanjenje prihoda ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Pošto ovoj tvrtki krstarenje nije core
biznis, već se time bave uz klasični
najam apartmana i ostalog, njima se
nije toliko osjetio pad poslovanja
gledano samo po toj grani turizma,
međutim ako gledamo cjelokupno,
itekako se osjetio pad poslovanja.
3. Je li pandemija utjecala na
povećanje troškova ( u koju mjeri,
broju, postotku)?
Pošto nije uopće bilo potražnje cijene
nisu bile niti konfigurirane. Bilo je par
krstarenja van Europe, međutim tada
je to bilo preskupo za njihove
uobičajene klijente.
4. Postoje li još neka područja na koje
je pandemija utjecala?
Utjecala je na sva područja njihovog
rada, dakle to su: apartmani, charter,
hoteli, luksuzne kućice, krstarenja i
sve ostalo što imaju u ponudi kao
turistička agencija.
5.
Jeste
li
implementirali
neke
promjene u poslovanju koje ćete
nastaviti
primjenjivati
i
nakon
pandemije?
Okrenuli su se održivom i zelenom
turizmu. U COVID-19 krizi je bio
procvat luksuznih kuća sa bazenima u
Gorskom Kotaru, Lici i Istri. To je jedno
od područja u koje su uložili dosta
vremena za analizu. Međutim Što se
tiče krstarenja i kruzer industrije,
jednostavno nije imalo smisla, jer taj
tip turizma nije nikako mogao uspjeti u
ovakvim okolnostima.
6. Jesu li se promijenila očekivanja,
zahtjevi, potrebe i ponašanje turista?
Imali su goste koji su veoma voljeli
ovaj tip turizma. Višetjedna krstarenja
i ostalo. Ti turistu su 2020. i 2021.
morali naći određene zamjene ili su
43
čuvali novac za nadolazeću, zapravo
već aktualnu sezonu 2022. godine.
7. Jesu li negativne posljedice na
poslovanje bile izazvane pretežito
strahom
turista,
velikog
udjela
zaraženih turista ili smjernicama i
ograničenjima nadzornih tijela?
Rekli bi da nije nitko kriv, međutim ne
mogu ni procijeniti je li strah utjecao na
to jer nisu imali turista. Republika
Hrvatska je jednostavno sve srezala u
korijenu, tako da kruzer industrija nije
mogla opstati.
8. Kako se je nautički turizam
prilagodio trenutnoj situaciji pandemije
te je li i ako jest, na koji način je
prilagodio poslovanje?
Što
se
tiče
kruzer
industrije,
poslovanje nisu prilagodili nikako.
9. Je li bilo izazovno implementirani
ograničenja društvenog distanciranja
prilikom plovidbe?
Sudeći po zabranama i istraživanjima,
vjeruju da je. Kada pogledate kruzer
od 5000 ljudi, 1500 osoba su članovi
posade. Ukoliko se samo jedna osoba
od tih 5000 zarazi, cijeli biznis pada u
vodu. Tako da je bilo suludo riskantno
išta raditi po tom pitanju.
10. Što biste rekli da su bili motivi
nautičkih turista prije pandemije za
korištenje
proizvoda
nautičkog
turizma?
Definitivno možemo reći kako su
motivi bili opuštanje, kvalitetni odmor
uz tako puno luksuza. Kruzer je kao
mali
grad,
te
imate
na
njemu
apsolutno sve. Ova vrsta turizma je za
ljude dubljeg džepa, te takvi klijenti
očekuju
dobru
uslugu,
kvalitetan
smještaj, te luksuzne i svakodnevne
zabavne sadržaje za djecu, odrasle i
starije.
11. Jesu li se motivi turista promijenili? Smatraju kako nisu, jer ljudi nisu mogli
promijeniti mišljenje o ovoj branši u
godinu, dvije. Sada samo mogu biti još
više zagrijani za krstarenje
12. S obzirom na trenutno stanje, jesu
li rezervacije i
dolaznost
turista
usporedive
sa
godinama
prije
pandemije?
U 2022. još uvijek nisu, međutim do
2020. odnosno 2019. kruzer industrija
je bila veoma rastuća industrija,
uključujući u obzir sve svoje štetne
faktore za okoliš i gradove u kojima
pristanu i dalje su krstarenja veoma
tražena „roba“.

Usporede li se odgovori ovih pet poduzeća, jasno je vidljivo kako je pandemija
negativno utjecala na promet tih pet prikazanih poduzeća, a posebice u 2021.
44
godini. Naime, 2021. godina bila je udarna za pandemiju, ispunjena strahom,
neizvjesnošću, nizom ograničenja i mjera za upravljanje zarazom. Turisti nisu
mogli putovati, a i mnogi su se bojali zaraze. Pandemiji se nije nazirao kraj.
Odmakom vremena, brojevi zaraženih su se smanjili, a predstavljeno je i cjepivo,
stoga sva poduzeća previđaju pozitivne poslovne rezultate u 2022. godini.
Međutim, ETNO TREND d.o.o. poduzeće pokazuje da se promet nije mijenjao te
da je čak potražnja rasla. Tomu je tako jer se radi o grani nautičkog turizma u
kojoj pojedinci budu sami na brodu sa stručnom osobom, stoga nije postojao velik
rizik od zaraze.
Što se tiče prilagodbe novim uvjetima koje je izazvala pandemija, More i ja d.o.o.
uložilo je u obvezna sredstva zaštite od zaraze kao što su medicinske maske,
dezinfekcijska sredstva te su prakticirali društveno distanciranje. Vlasnik smatra
da se nije isplatilo, ali ni da se nije moglo učiniti nešto više.
Međutim, vlasnik poduzeća MAR-KOS j.d.o.o. navodi da je priliku prepoznao u
digitalnom marketingu. ETNO TREND nije imao potrebu za uvođenjem radikalnih
promjena da bi se prilagodili novonastaloj situaciji, izuzev obavezne dezinfekcije
brodova i nošenja zaštitne medicinske opreme.
Može se reći da se usluge i aktivnosti nautičkog turizma ne mogu u potpunosti
digitalizirati, posebice ako su potrebne vrste prijevoza, tj. turist ne posjeduje
dozvolu za samostalno upravljanje vozilom. Međutim, moguće je digitalizirati
popratne funkcije kao što su rezervacije i plaćanje, kao što je učinilo i poduzeće
MAR-KOS. Digitalni marketing suvremeni je model marketinga i stekao je veliku
popularnost zbog malih troškova uz veliku učinkovitost (Nuši, 2016). Prisutnost
ovih poduzeća na digitalnim platformama omogućuje doseg do većeg broja turista
i dobivanje povratne informacije o trendovima, željama i zahtjevima kupaca.
Treće istraživačko pitanje odnosi se na promjene motivacije gostiju za
korištenjem proizvoda nautičkog turizma prije pandemije u usporedbi s
razdobljem nakon pandemije. Sugovornici ističu kako su motivi uvijek povezani
sa željom za novim iskustvom, razgledavanjem i upoznavanjem prirodnih ljepota
Hrvatske te romantičnim okruženjem, međutim, nakon pandemije postoji i
dodatan psihološki faktor motivacije. To se odnosi na osjećaj slobode nakon
ukidanja svih ograničenja i želju za nečim što je tokom pandemije bilo zabranjeno.
Možemo vidjeti sličnosti između teorijskog dijela i praktičnog. Naime Łapko et al.
(2021) navodi kako se u godini 2021. može vidjeti povećanje stranih gostiju u
odnosu na nagli pad domaćih, što nam i potvrđuje tvrtka ETNO-TREND, koja nije
bilježila gotovo nikakav pad poslovanja u COVID-19 dobu.
Tapsall (2022) navodi kako kruzeri nisu siguran oblik nautičarskog turizma i kako
će pretrpjeti velike financijske gubitke u COVID-19 dobu. To može potvrditi preko
50 % ispitanika jer je upravo toliko njih primijetilo značajan pad broja kruzera u
Dubrovniku, gradu poznatom po kruzerima i luksuznom nautičarskom turizmu.
S druge strane, Budimir (2020) govori o tome kako je nautički turizam otporan i
kako će brzo izaći iz COVID-19 krize. Možda će to biti jedna od najbrže rastućih
turističkih grana. Kada pogledamo mišljenja naših ispitanika, vrlo lako možemo
45
doći do zaključka kako se 10 % ispitanika slaže s tom pretpostavkom i svi se
nadaju i vjeruju kako će 2022. sezona biti iznimno dobra, a naredne još bolje.
5.6
Interpretacija rezultata i diskusija
Ključni zaključci ovog istraživanja su kako slijedi:
-
Pandemija je izravno utjecala na poduzeća nautičkog turizma padom
prometa i prihoda zbog vladinih ograničenje i straha turista od zaraze
-
Pandemija je neizravno utjecala na poduzeća nautičkog turizma rastom
troškova goriva, rezervnih dijelova i amortizacije
-
Vrhunac pada prometa zabilježen je u 2021. godini, nakon čega se bilježi
trend rasta
-
Očekivan oporavak, pa čak i rekordan rast u sezoni 2022. godine
-
Osnovna sredstva prilagodbe pandemiji jesu pružanje sredstva za zaštitu
od zaraze i prakticiranje društvenog distanciranja
-
Sredstvo prilagodbe koje ostaje i nakon pandemije, a potaknuto je njom
jest implementacija digitalnog marketinga
-
Hrvatski nautički turizam ne posjeduje razvijenu infrastrukturu te ne nudi
visoku kvalitetu usluga
-
Turizam u Hrvatskoj sve više raste, što predstavlja potencijalnu opasnost
po okoliš zemlje, posebice Jadranskog mora
-
Kapaciteti postojeće infrastrukture ne mogu podržati rastući broj
potražnje nautičkih turista
-
Nedostatna ponuda i infrastruktura luksuznog turizma
-
Ograničena sezona, vrlo kratka i skupa za domaće goste
Ključni su zaključci ovog istraživanja da je pandemija itekako utjecala na
poduzeća nautičkog turizma, izravno padom prometa i prihoda. Naime,
sugovornici ističu da je prvenstveni razlog pada prometa bila zabrana putovanja,
no i kada su zabrane ukinute, turisti zbog straha još neko vrijeme nisu htjeli
putovati i izlagati se riziku zaraze. Zbog zabrane kretanja i ograničenosti druženja
poduzećima nautičkog turizma bio je otežan pristup rezervnim dijelovima i drugim
potrebnim dobrima zbog čega su se i povećali njegovi troškovi. Hącia et al. (2021)
navode kako su ponajviše krive vlade država što su dali prevelika ograničenja na
ove vrste turizma te su time zakinuli mnoge nautičare i poduzeća koja se bave
ovom branšom. Možemo povući paralelu sa ispitanicima i ovim autorom kako se
slažu da se više od 70% ljudi (u globalu) nije bojalo COVID-19 virusa, već su bili
ograničeni mjerama od strane država.
Łapko et al. (2021) govore o tome kako je nautički turizam grana turizma koja je
veoma sigurna za turiste, jer su izolirani na brodu. MORE I JA D.O.O. i ETNO
TREND D.O.O. se bave charterom brodova te se na to ponajviše odlučuju obitelji
ili prijatelji, dakle ljudi koji se poznaju i koji ne strahuju od zaraze jedni od drugih.
Gledano na taj način razmišljanje ispitanika se poklapa sa određenim teorijskim
dijelovima, konkretno ovim istraživanjem.
Trstenjak (2017) govori o tome koliko je zapravo velika nautičarska branša i koliko
znači u cjelokupnom turizmu RH. Možemo se poistovjetiti sa poduzetnicima koji
su imali enormne troškove i koji su se nalazili u teškoj financijskoj i moralnoj
46
situaciji, jer je trebalo otpustiti ljude koji više nisu bili potrebni, a po istraživanju
Trstenjaka možemo vidjeti kolika je to masa ljudi zaposlena u nautičkom sektoru.
Iako je turizam najosjetljiviji sektor po pitanju vanjskih šokova poput pandemije,
također se može i brzo oporaviti jer mu se ljudi okreću kao aktivnosti odmora i
slobodnog vremena (Spinelli i Benevolo, 2021). Stoga se nakon pandemije već
bilježi rast, a očekuje se i ostvarivanje rekordnih rezultata u narednim periodima.
Naše istraživanje je pokazalo da je oporavak ove grane turizma veoma rapidan i
da su se poklopila mišljenja i istraživanja sa drugim znanstvenicima koji rade na
ovom području. Najgori period za poduzeća iz sektora nautičkog turizma bila je
2021. godina. U to vrijeme postajala su brojna ograničenja i veliki strah povezan
sa pandemijom.
Takvoj situaciji se teško prilagoditi te se može čak smatrati nerealnim
očekivanjem, da postoji način da se poslovanje nastavi istim tempom kao i prije
pandemije. Osnovna sredstva prilagodbe bila su osiguravanja zaštitne opreme i
omogućavanje društvene distance, a dodatna sredstva uključivala su ulaganje u
digitalizaciju dijelova poslovanja. Međutim, kao što je već navedeno, kada su
granice bile zatvorene nije bilo moguće postići promet u odnosu na prethodne
godine, čak i sa fokusom na lokalno stanovništvo. Također moramo se kao
nautičarska destinacija okrenuti i drugim, manje popularnim mjesecima u godini
te rasteretiti prenapučenu sezonu (Orsini i Ostojić, 2018). Istraživanje je pokazalo
da je to veliki problem te da može doći do prekomjernog turizma. Ispitanici se
slažu kako bi trebalo produžiti sezonu, jer Hrvatska definitivno ima uvjete za to.
Istraživanje Kasum et al. (2009) pokazalo nam je koliko su zapravo bitni mali
poduzetnici, odnosno privatnici u nautičkom turizmu. Ovo istraživanje smatra, isto
kao i naši ispitanici, od kojih su većina privatni poduzetnici sa obiteljskim biznisom
da su upravo oni okosnica hrvatskog nautičkog turizma.
Nautički turizam Hrvatske je danas poznatiji nego ikad prije, no ne posjeduje
razvijenu infrastrukturu te ne nudi visoku kvalitetu usluga. Stoga je u novom post-
pandemijskom razdoblju potrebno planirati razvoj iste. Alkier (2019) navodi kako
je kvalitetna u nautičkom turizmu najbitnija. To znaju i naši ispitanici, zato ulažu
dosta novaca u digitalni marketing i prilagodili su se trendovima koje ovo vrijeme
nosi. Pri tom je potrebno pripaziti na očuvanje okoliša i prirodnih ljepota koje
predstavljaju temelj hrvatskog, kako nautičkog, tako i turizma općenito. Za kraj
možemo zaključiti kako se naše istraživanje poklopilo sa teorijskim dijelom ovog
rada te vuče paralele sa ostalim znanstvenicima koji istražuju ovo područje.

47
6 STRATEŠKI DIO
Ovo poglavlje donosi pregled vizije razvoja nautičkog turizma Hrvatske kroz
poboljšanje infrastrukture, obogaćenje ponude i usklađivanja vrijednosti za
novac. U skladu s tim, vizija razvoja glasi:
-Hrvatski nautički turizam će se do 2030. godine razvijati tako da bude
prepoznat i cijenjen kao vodeći među zemljama na Mediteranu po kvaliteti
ponude, infrastrukture i održivosti.
Da bi se postigla navedena vizija, postavljeni su prioriteti s pripadajućim mjerama
kako slijedi:
Prioritet 1 - održivo korištenje resursa i upravljanje:
-
Mjera 1 – Zaštita okoliša i zaštita prirodnih i kulturnih dobara na otocima i
u priobalju
-
Mjera 2 – Primjene dodatnih kriterija za odabir lokacije koji se temelje na
zaštiti okoliša i prirode prilikom odabira potencijalne lokacije za luke
nautičkog turizma
-
Mjera 3 – Gradnja primjerena očuvanju okolišu
Prioritet 2 - Nautička infrastruktura (nautičke luke, brodogradilišta, luke otvorene
za javni promet)
-
Mjera 1 – Proširenje ukupnog kapaciteta luka nautičkog turizma i luka
otvorenih za javni promet
-
Mjera 2 – Planiranje izgradnje novih nautičkih luka
-
Mjera 3 – Usmjeravanje ulaganja u nautički turizam u proširenje postojećih
luka za potrebe prihvata nautičkih plovila, posebno velikih jahti
Prioritet 3 - Usluge nautičkog turizma
-
Mjera 1 – Podizanje razine usluge u nautičkom turizmu
-
Mjera 2 – Organiziranje događanja koja doprinose marketingu nautičkog
turizma
-
Mjera 3 – Podizanje razine kvalitete usluga i sadržaja u lukama nautičkog
turizma i te u njihovu okruženju

Prioritet 1 – Održivo korištenje resursa i upravljanje
Jadran se ističe većim brojem biljnih i životinjskih vrsta te najvećim brojem
endema (Horvat, 2021). Najveća prijetnja ugroženim i zaštićenim vrstama jesu
uništavanje staništa, unošenje invazivnih vrsta, balastne vode itd. Uništavanje
staništa nastaje kao posljedica izgradnje naselja i luka te turističke aktivnosti.
Drugi razlog ugroženosti bioraznolikosti je unošenje invazivnih stranih vrsta, koje
također mogu negativno utjecati na život i zdravlje ljudi te nanijeti ozbiljne štete
gospodarstvu.
Mjera 1 – Zaštita okoliša i zaštita prirodnih i kulturnih dobara na otocima i
u priobalju
48
Zaštita posebno vrijednih i osjetljivih područja Jadrana osnovna je mjera očuvanja
biološke i krajobrazne raznolikosti. To su područja pod različitim oblicima i
stupnjevima zaštite, a njihova ukupna površina manja je od 1 %. Pod posebnom
su zaštitom i ugrožene i zaštićene životinjske vrste.
Indikatori
Pokazatelji su uspješnosti postavljanje signalizacije koja ukazuje na zabranu
kretanja u barem 10 zaštićenih područja.
Monitoring
Za provedbu i nadzor provedbe ove mjere odgovorno je Ministarstvo mora,
prometa i infrastrukture Republike Hrvatske kao i nadležna tijela za promet u
lukama pojedinih gradova. Navedeni moraju na mjesečnoj razini pratiti promjene
u zaštićenim područjima te implementirati sankcije u slučaju njihova nepoštivanja.

Mjera 2 – Primjene dodatnih kriterija za odabir lokacije koji se temelje na
zaštiti okoliša i prirode prilikom odabira potencijalne lokacije za luke
nautičkog turizma
U svrhu postizanja ovog prioriteta nužna je mjera primjene provedbenih propisa i
standarda zaštite okoliša, zaštite posebnih prirodnih i kulturnih dobara, biološke
raznolikosti i trajne zaštite rijetko naseljenih i nenaseljenih otoka.
Potrebni su dodatni kriteriji koji bi se trebali odnositi na:
-
točku u kojoj ekosustav još ne pokazuje znakove oštećenja
-
očuvanje flore i faune
-
prihvatljive razine buke, onečišćenja zraka i vode
-
procjenu utjecaja na okoliš
-
vodoopskrba, elektroopskrba, telekomunikacije, zbrinjavanje krutog i
tekućeg otpada
Indikatori
Pokazatelj uspješnosti bit će izrada službenog dokumenta koji sadrži dopunjeni
popis standarda poslovanja nautičkih subjekata. Napraviti i usvojiti zajednički
propis, odnosno zakon koji se odnosi na ponašanje svih sudionika nautičkog
turizma, a s ciljem očuvanja okoliša.
Monitoring
Za provedbu i nadzor provedbe ove mjere odgovorno je Ministarstvo mora,
prometa i infrastrukture Republike Hrvatske, koje treba objaviti navedeni
dokument te nadgledati primjenu standarda i propisa. Potrebno je u lokalnim
jedinicama odrediti nadležne redare koji će nenajavljenim jednomjesečnim
posjetama utvrditi usklađenost s novim standardima i kriterijima.
Mjera 3 – Gradnja primjerena očuvanju okolišu
Gradnju je potrebno već u fazi planiranja usmjeravati na prenamjenu već
izgrađenih područja ili proširenje postojećih građevina te korištenje građevinskih
zemljišta. Potrebno je izbjegavati krčenje šuma i/ili planina i sličnih oblika
narušavanja okoliša. Nadalje, potrebno je promicati uporabu obnovljivih resursa
49
energije poput sunca (solarni paneli) u odnosu na neobnovljive i one štetne
okolišu. Buka također može ugroziti niz životinjskih vrsta, stoga je potrebno
izbjegavati dugoročne i bučne građevinske procese.
Indikatori
Prenamjena barem pet postojećih građevina umjesto izgradnje novih,
nadogradnja barem pet postojećih građevina umjesto izgradnje novih te najam
barem deset postojećih prostora umjesto izgradnje novih.
Monitoring
Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne imovine dužno je
promicati i provoditi navedenu mjeru. Nadalje, odgovorno je za donošenje propisa
o izgradnji koja potencijalno ugrožava okoliš. Potrebno je ovlastiti tim koji će
odlučivati o odobrenju zahtjeva za izgradnju nakon detaljne inspekcije planova,
načina i mjesta izgradnje.
Prioritet 2 – Nautička infrastruktura (nautičke luke, brodogradilišta, luke
otvorene za javni promet)
Za postizanje višeg stupnja razvijenosti nautičkog turizma potrebno je prioritizirati
položaj, razvijenost i stupanj opremljenosti nautičkih luka i njihove prateće
infrastrukture i objekata superstrukture. Osim u lukama nautičkog turizma, vez
plovila postoji i u lukama otvorenim za javni promet, ali i u sportskim, industrijskim,
ribarskim i bivšim vojnim lukama koje prema postojećim propisima nisu
namijenjene nautičkom turizmu. U Republici Hrvatskoj postoje 333 luke otvorene
za javni promet, od kojih je 6 od državnog značaja, dok ostalih 297 luka ima
županijski i lokalni značaj. U svrhu razvoja nautičkog turizma, osim analize
kapaciteta za prihvat plovila u nautičkim lukama, razmatrana je i mogućnost
kapaciteta za prihvat nautičkih plovila u postojećim sportskim lukama, kao i u
područjima proširenim za nautičke svrhe u lukama otvorenima za javni promet.
Mjera 1 – Proširenje ukupnog kapaciteta luka nautičkog turizma i luka
otvorenih za javni promet
Potražnja za kapacitetima za prihvat plovila odnosi se na broj plovila na stalnom
vezu (u moru i na kopnu), strukturu plovila na stalnom vezu prema njihovoj
zastavi, broj plovila u tranzitu i njihovu strukturu prema vrsti plovila koja se koriste,
broj dolazaka i noćenja nautičara, njihovu strukturu s obzirom na zemlje
generatore turizma, udio stalnih nautičara, kao i broj izdanih dozvola za plovidbu
stranih plovila u teritorijalnom moru na razdoblje od jedne godine i njihov sastav
prema dolascima.
Potrebno je proširenje ukupnih kapaciteta u odnosu na postojeće stanje, no u
skladu s politikom očuvanja prostornog uređenja i kulturnih dobara obalnog
pojasa i otoka, uzimajući u obzir kapacitet nosivosti prostora, a u svrhu služenja
socio-ekonomskom prosperitetu, stanovništvu i prostoru u kojem se djelatnost
obavlja.
Indikatori
Indikatori uspješnosti bit će povećanje broja vezova u lukama otvorenima za javni
promet za 40 % i postojećim lukama nautičkog turizma za 30 %, uvažavajući
prostorne specifičnosti.
50
Monitoring
Za nadzor ove mjere zaduženo je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture
Republike Hrvatske i Ministarstvo prostornoga uređenja, graditeljstva i državne
imovine koje navedena povećanja treba implementirati u svoje planove izgradnje
do 2025. godine.
Mjera 2 – Planiranje obnove nautičkih luka
U skladu s navedenim prioritetom potrebna je i izgradnja novih nautičkih luka u
prethodno devastiranim obalnim i otočnim područjima ili izgradnja na mjestima
gdje postoji djelomično izgrađena infrastruktura kroz obnovu tih područja.
Indikatori
Pokazatelj uspjeha bit će obnova 10 % prethodno devastiranih obalnih i otočnih
područja.
Monitoring
Za provedbu ove mjere zaduženo je Ministarstvo prostornoga uređenja,
graditeljstva i državne imovine, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture
Republike Hrvatske, Agencija za promicanje uvoza i izvoza, javne luke i
regionalna samouprava.
Mjera 3 – Usmjeravanje ulaganja u nautički turizam u proširenje postojećih
luka za potrebe prihvata nautičkih plovila, posebno velikih jahti
Prilikom planiranja izgradnje vezova u lukama potrebno je prepoznati trend
dolaska velikih jahti koje postojeća infrastruktura nije u mogućnosti primiti. Naime,
prema vrstama plovila, stalni vez u moru imaju većinom jahte – 45,1 % (jedrilice
49,8 % i ostala plovila 5,1 %). Od ukupno 3 056 plovila, samo je 241 motorna
jahta, od kojih je većina do 20 metara duljine, a samo je jedna duža od 30 metara.
Dakle, ponuda većih motornih jahti nije dovoljno razvijena, a ponuda velikih
luksuznih jahti ne postoji.
Indikatori
Pokazatelj uspješnosti izgradnja je dodatnog veza u svakoj luci primjerenog za
jahte duže od 30 metara.
Monitoring
Za provedbu ove mjere zaduženo je Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture
Republike Hrvatske i Agencija za promicanje uvoza i izvoza, koji uz planiranje
izgradnje navedenih vezova moraju promicati ponudu ove grane nautičkog
turizma.
Prioritet 3 – Usluge nautičkog turizma
Usluge nautičkog turizma uglavnom uključuju najam stalnog i tranzitnog veza.
Osim usluga privezivanja, luke nautičkog turizma nude i druge usluge u sklopu
svoje nautičke ponude (gastronomija, sport, popravak i dr.). Već navedeni
istraživački izvještaji ukazuju na potrebu poboljšanja kvalitete usluga
(gostoprimstvo osoblja, tehnički standardi u nautičkim lukama, javnim lukama i
51
sidrištima), a posebno najosjetljivijeg pitanja – ravnotežu između cijene i kvalitete
usluge.
Naime, nautički turisti većinom pripadaju radnoj, obrazovanoj i ekonomski
najstabilnijoj društvenoj skupini, čiji su zahtjevi, očekivanja, ali i sklonost potrošnji
veći nego u ostalim segmentima turističke potražnje. Posebno je zanimljivo da
njihova prosječna dnevna potrošnja iznosi 72 eura (turisti nautičari na
unajmljenim plovilima 139 eura, a na vlastitim plovilima 55 eura). Prosječna
dnevna potrošnja ostalih turista iznosi 49 eura, što znači da je potrošnja nautičara
47 % veća od potrošnje ostalih turista.
Mjera 1 – Podizanje razine usluge u nautičkom turizmu
Potrebno je podići kvalitetu svih usluga nautičkog turizma (iznajmljivanje plovila
– jahti i brodica – čarter, organizacija kružnih tura i jednodnevnih izleta,
održavanje i popravak plovila u nautičkim lukama i brodogradilištima, upravljanje
plovilima, opskrba nautičkog turizma, informativni servis nautičkog turizma,
osposobljavanje sudionika u nautičkom turizmu te ostale usluge u okviru
nautičkog
turizma)
usklađivanjem
svih
elemenata
tržišnog
poslovanja
gospodarskih subjekata (proizvodi, tržište, cijene, marketing i odnosi s javnošću),
a posebice kvalitete proizvoda i odnosa cijena.
Indikatori
Glavni pokazatelj uspješnosti ove mjere kontinuirano je postizanje veće ocjene
zadovoljstva nautičkih turista, točnije, podizanje od barem 20 % s izraženim
većim zadovoljstvom u organiziranim istraživanjima koja se provode krajem
svake turističke sezone do 2030. godine.
Monitoring
Za nadzor ove mjere zadužena je Agencija za promicanje uvoza i izvoza, koja će
provoditi istraživanje zadovoljstva turista.
Mjera 2 – Organiziranje događanja koja doprinose marketingu nautičkog
turizma
Događanja koja doprinose marketingu nautičkog turizma su regate, festivali
inspirirani morem, sajmovi itd. Takvi događaji za cilj imaju promicanje prirodne,
kulturne, etnološke i povijesne raznolikosti lokaliteta kroz izradu programa i
osiguravanje marketinške prepoznatljivosti.
Indikatori
Pokazatelji uspješnosti ove mjere su prepoznatljivost Hrvatske kao domaćina
raznih događaja unutar nautičkog turizma izraženih kroz povećanje broja
rezervacija vezova i smještajnih jedinica uoči tih događaja. Nadalje, indikatori
uspješnosti bit će barem dva navedena događaja mjesečno tijekom sezone i
barem tri događaja u ostatku godine.
Monitoring
Za organizaciju i nadzor ovih događaja zadužen je sustav turističkih zajednica,
strukovnih udruga i sportskih klubova.
52
Mjera 3 – Podizanje razine kvalitete usluga i sadržaja u lukama nautičkog
turizma te u njihovu okruženju
Unatoč dosadašnjim razvojnim postignućima, kvaliteta nautičkog turizma po
mnogim elementima ponude nije dostigla razinu vrijednosti prirodne i povijesne
baštine ni prostorno razvojnih kapaciteta, odnosno hrvatski nautički turizam nije
iskoristio sve svoje razvojne potencijale. Stoga je potrebno stvaranje dinamičkog
modela usluga i sadržaja u lukama i njihovu okruženju.
Indikatori
Pokazatelj uspješnosti je provedena obuka osoblja u barem 80 % jedinica koje
pružaju usluge nautičkim turistima te postizanje bolje ocjene na redovitim
istraživanjima zadovoljstva turista.
Monitoring
Za nadzor provedbe ove mjere zaduženo je Ministarstvo turizma i sporta
Republike Hrvatske i Agencija za promicanje uvoza i izvoza.
6.1
Prijedlozi
Hrvatska je jedna od najljepših nautičarskih destinacija na svijetu. Smatramo
kako takva treba i ostati te sve čemu se trebamo okretati jesu ekološki prihvatljivi
materijali koji se rabe u ovoj branši. Hrvatski otoci puni su smeća, a uzrok tomu
velik je broj neodgovornih turista i nautičara. Smatramo da stvari koje se tiču
prirode moraju biti puno bolje regulirane kako bi naši otoci, kao i more, ostali čisti.
Trebalo bi pojačati kontrole za nautičarske i ostale turiste kako ne bi zagađivali
našu obalu. U Hrvatskoj gotovo da nema otoka koji je netaknut, a brojimo
pozamašan broj otoka i hridi. Naime, svjedočanstva ljudi govore kako na svakom
otoku postoje velike količine smeća, a dijelom je kriva i država jer bi upravo ona
trebala brinuti o takvim stvarima. Također, primijećeno je ispuštanje fekalija u
blizini kopna, što dakako nije dopustivo. Drugim riječima, imamo prevelik broj
turista, dok vladine organizacije sve slabo reguliraju. Predlažemo bolju
infrastrukturu i organizaciju države kako bi mogli napredovati iz godine u godinu
na području nautike.
6.2
Prijedlozi za dodatni nautičarski paket
Ideja je da se pojedincima omogući jeftino jedriličarsko iskustvo, a to bi se odvijalo
ili prije ili poslije sezone. Kada govorimo o vremenu odvijanja ovog nautičarskog
paketa, govorimo o razdoblju između 1. listopada i 1. travnja jer se ti datumi
smatraju terminima izvan sezone. Naime, u tom je razdoblju sve jeftinije, od
hrane, pića, najma broda i ostalih stvari koje bi se vezale za ovaj paket. Naziv
paketa bio bi „off season day sailing“. Dakle, smatramo kako bi trebalo krenuti s
turizmom u Hrvatskoj i izvan sezone, a ovo je odličan način da se to pokrene.
Vjerujemo kako postoji velik broj domaćih gostiju koji bi željeli iskusiti čari
jedrenja, no koji jednostavno nemaju financijske i vremenske prilike da probaju
ovako nešto u sezoni. Cijene u sezoni iznimno su visoke zbog potražnje i stranih
turista koji imaju veću kupovnu moć od domaćih gostiju. Kada govorimo o
53
dnevnom jedrenju, ne misli se nužno na jednodnevne izlete, već na bijeg iz
velegrada za vikend. Dakle, radi se o vikend-izletu koji bi treba biti pristupačan
srednjoj klasi.
CIJENA PAKETA
Cijena ovakvog proizvoda bila bi: 1 osoba – 70 €/dan
      2 osobe – 130 €/dan
      4 osobe – 240 €/dan
      8 osoba – 440 €/dan
Prilikom pisanja ovog rada saznali smo kako je cijena ovakvih jednodnevnih izleta
oko 120 € / dan, što je u sezoni i više nego prihvatljivo. Smatramo kako domaći
turisti mogu izdvojiti 140 € za jedan vikend za takvo nezaboravno iskustvo. U
razgovoru s vlasnicima i voditeljima ovakvih izleta saznajemo kako bi van sezone
ova cijena bila isplativa. Interes s navedenom cijenom van sezone bio bi velik
ukoliko bi se netko odlučio na taj pothvat, pogotovo u sjevernom dijelu Jadrana.
Kada pogledamo, to je veliko tržište jer smo autodestinacija. To znači da smo na
jako dobroj poziciji u odnosu na sve velike države u Europi i Europskoj uniji. Jedni
od najutjecajnijih turista na hrvatskoj obali su Česi, Slovaci, Nijemci, Poljaci,
Talijani, Slovenci itd. Velika većina tih turista dolazi automobilima zbog isplativosti
i ne predugog trajanja putovanja. Također, infrastruktura autoputova i cesta
kvalitetno je razvijena. Tržište bi bila Slovenija, Hrvatska, ali i Bosna i
Hercegovina zbog same blizine dolaska na vikend autom ili autobusom. Nautičko
tržište žudi za ovakvim paketima van sezone jer vjerujemo kako ima i puno stranih
gostiju koji bi rado došli u jesen ili proljeće iskusiti ovako nešto.
Benefiti su brojni. Prva od stvari koja nam pada na pamet je to da nema gužve,
ni na moru kao ni na obali. Velike su šanse da će gosti vidjeti delfine, što je u
sezoni sigurno manje vjerojatno. Vjetrovi su povoljniji u jesen i proljeće zbog
manje razlike u temperaturi. Nagle promjene vremena također su uobičajene ljeti
nego li u periodu van sezone. Cijene u sezoni su izrazito visoke, pogotovo na
otocima, dok se van sezone to svede na neke normalnije uvjete za kupce.
CILJANE GRUPE
Ciljane grupe posjetitelja prvenstveno bi bili domaći gosti. Ovaj je paket
napravljen za prave avanturiste i ljude koji uvijek žele probati nešto novo i
kvalitetno, a čega jednostavno nema u svako doba godine. Vjerujemo da postoje
mnogi mladi ljudi, pa čak i studenti koji bi se upustili u ovako nešto. Kod jedrenja
ima fizičkih aktivnosti, treba biti u donekle dobroj fizičkoj formi, međutim, nema
gornje dobne granice. Naravno, uz dobar marketing u današnje doba ne bi trebao
biti problem doći ni do inozemnih gostiju. Avanturisti koji su željni ovakvih
programa često su mlađe osobe koje su veoma aktivne na društvenim mrežama,
tako da uz snažan digitalni marketing zaista ne bi trebao biti problem doći do
klijenata zainteresiranih za ovakve avanture. Dobra stvar kod ovakvog oblika
turizma je što se sve nalazi na brodu, može se ponijeti sve, od hrane do svih
potrepština koje su potrebne na brodu. Ukoliko se uzme opcija od više dana,
54
odnosno dvije noći na brodu, to je još jedan bonus za ljude koji žele probati nešto
novo. Zamisao je ove strategije da prvobitno privuče domaće turiste na ovaj
program, koji će naknadno privući strane turiste i tada cijena proizvoda može
rasti. Smatramo kako bi se ovakav program mogao reklamirati preko hrvatskih
stranica za slične vikend-pakete i kako bi mogao doživjeti realan uspjeh. Ciljane
grupe bi također bile tvrtke koje žele organizirati team building događanja.
Smatramo kako je ovo odličan paket za takvo poslovno-privatno događanje i
aktivnost.
NAMJENA I CILJEVI OVOG PROIZVODA
Prvobitan je cilj proširiti turističku sezonu na one mjesece koji nisu previše
popularni na našoj obali te suzbiti sezonalnost koliko god je to moguće. Nadajmo
se da će se i druge grane turizma, koje također imaju problem da ne rade cijelu
sezonu, ugledati na naš primjer te težiti proširivanju sezone na one mjesece koji
nisu toliko popularni na našoj obali. Uz niže cijene i manje gužve, mnogi će turisti
ovo smatrati velikim benefitom i razlogom više za doći. Također, namjena je
proširivanje već postojećeg turističkog proizvoda u kvalitetnijem i kompetitivnijem
smjeru te proširenje već postojećeg tržišta. Smatramo kako je najvažnije da turisti
dožive trenutke kojih će se sjećati. Kod ovakvog produkta vrlo je važno da se
gosti vraćaju, a upravo ovakav tip turizma to može pružiti turistima (nautičarima).
Želimo osigurati uvjete za dinamičan razvoj nautičarskog turizma i njegovu
konkurentnost na turističkom tržištu te zaštiti turističke resurse i težiti održivom
razvoju. Posao van sezone bio bi od velikog značaja za lokalno stanovništvo.
Naime, želimo zadržati dio sezonskih radnika koji su specijalizirani za nautički
turizam te da ostanu raditi u Hrvatskoj i van sezone.
OGRANIČENJA
Ograničenja koja se očekuju već su dugo ustanovljena u nautičkom turizmu, a to
su da ovakav tip turizma nije prikladan za osobe s određenim kroničnim bolestima
koje mogu naglo eskalirati, a brod nema mogućnosti za hitne intervencije i nitko
im ne može u tom trenutku pružiti adekvatnu pomoć. Također, ljudi slabije fizičke
forme možda se ne bi trebali upuštati u ovu avanturu, iako nije uvjet. Nažalost,
ova vrsta paketa, kao ni brod, nije prilagođena za osobe s invaliditetom. Osim
toga, ograničenje bi svakako bilo jačanje bolesti COVID-19 u periodu van sezone,
međutim, možda bi bilo i benefita ukoliko Vlada odluči ublažiti restrikcije za ovu
vrstu turizma. Jedno od ograničenja svakako su učestalije padaline, koje
smanjuju vrijeme klasične turističke sezone. Nautika i vremenske neprilike ne idu
zajedno, tako da bi jaki vjetrovi, primjerice, bura ili učestale kiše svakako bile
ograničenje ovog proizvoda.

55
7 ZAKLJUČAK
Cilj ovog istraživanja bio je, na temelju dobivenih rezultata, iznijeti određene
prijedloge namijenjene poduzećima koja posluju u nautičkom sektoru u pogledu
poboljšanja poslovanja. Konkretno, analizira se utjecaj pandemije na nautički
sektor u
financijskom
smislu.
Sektor nautike okarakteriziran
je
kao
multifunkcionalan jer pokriva širok i neprestano rastući broj pomorskih djelatnosti.
Štoviše, s obzirom na to da mnogi zaljubljenici u nautiku žive na svojim plovilima
čak i u luci, nautički turisti povećavaju potražnju za raznolikom robom i uslugama.
Međutim, također ga karakterizira i sezonalnost jer je u većini zemalja, kao i u
Hrvatskoj, najpopularniji ljeti.
Prvo istraživačko pitanje na koje smo htjeli dati odgovor je glasilo: „Kako je
zdravstvena kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19 utjecala na nautički
turizam u razdoblju 2020 i 2021?“ Sada sa sigurnošću možemo reći kako je
pandemija imala izrazito negativan utjecaj na prihode i tržište nautičkog turizma.
Naime mnoge tvrtke, među njima i naši ispitanici bilježe pad i veći od 50%. Kruzer
industrija je najpogođeniji dio nautičkog turizma iz razloga što uopće nisu smjeli
ići na krstarenja. Dio nautičkog turizma koji je najbolje prošao su zasigurno
charter brodovi, odnosno jedrilice sa do 8 osoba. Možemo slobodno reći kako su
oni jedan mali dio nautičke branše koji bilježe najmanji pad, izraženo u postotku
bi to bilo oko 10%. Godine 2020 i 2021 su drastično utjecale na pad prometa, ne
samo u nautičkom sektoru, već u cijelom turističkom sektoru.
Drugo istraživačko pitanje je glasilo: „Kako se je nautički turizam prilagodio
trenutnoj situaciji pandemije te je li i ako jest, na koji način je prilagodio
poslovanje?“ Poduzeća koja rade u nautičkom sektoru su morala prilagoditi svoje
poslovanje onako kako je država to propisala. Dakle morala su se poštivati pravila
socijalnog distanciranja, koristiti zaštitna sredstva te poštivati propisani broj
putnika. Mnogi nisu implementirali ništa novo u svoje poslovanje, jer su smatrali
kako im to ne bi pomoglo u ovakvoj izvanrednoj situaciji. Određeni subjekti su
vidjeli ovu krizu kao priliku da unaprijede svoje poslovanje, pa tako saznajemo da
su se okrenuli digitalnom marketingu i postepenoj modernizaciji. Nautički turizam
se relativno kvalitetno nosio sa ovom pandemijom, odnosno kako koja grana
nautičkog turizma. Bilježe se veliki gubici u prodaji, međutim predviđa se i
izuzetno brz oporavak tržišta.
Treće istraživačko pitanje nas je nagnalo na razmišljanje, a ono glasi: „Što je
poticalo ljude na putovanje odnosno na konzumaciju proizvoda u nautičkom
turizmu prije krize izazvane pandemijom, a što ih potiče sada?“ Možemo reći kako
se strast i motivi nautičara nisu promijenili. I dalje postoji želja za bijegom iz
velegradova na mjesta koja su izuzetno opuštajuća i na kojima se može postići
kvalitetan odmor. Možemo zaključiti kako su svi ispitanici složni u odgovoru na
motive gostiju, a to je da iskuse nešto novo, odnosno da ožive stare uspomene.
Nautički turizam i svaka njegova grana nudi nešto što bi svaki turista odnosno
nautičar želio ponovno probati. Postoji jedan novi motiv koji bi ljude mogao privući
ovoj vrsti turizma, a to je da su ljudi u karanteni bili predugo zatvoreno i uspjeli su
uštedjeti dovoljno za luksuzniju vrstu turizma poput ove.
56
Nautički turizam posljednjih se godina dinamično razvija diljem Europe, privlačeći
sve više sudionika, stoga je razvoj ovog oblika od velikog značaja za
gospodarstva u kojem se odvija. Naime, rastući turistički promet, a time i povećani
troškovi turista na mjestu prijema (posjećene luke) doprinose razvoju lokalnih
gospodarstava. Tako je proučavanje trenutnog stanja i potencijala razvoja
nautičkog turizma nužno, pogotovo za turističke zemlje poput Hrvatske.
Ne samo da je nautički turizam ugodan način da se posjeti jedinstvene dijelove
svijeta već je i vrlo profitabilna industrija. Turizam je tijekom godina dobio nove
dimenzije, svojstva i smjerove u kontekstu svijeta koji se brzo mijenja te sila
geografske transformacije, globalizacije i međunarodnih migracija, što je
rezultiralo razvojem novog i modernog turističkog proizvoda prilagođenog
potrebama novih turista. Globalizacija je imala golem utjecaj na današnje
turističke trendove, koji nameću nove percepcije turizma, kao i pojavu novih
turista. Štoviše, nautičke turiste karakterizira veća količina slobodnog vremena,
viši dohodak i aktivan životni stil. Sukladno navedenom, može se zaključiti da su
najučestaliji gosti financijski stabilne odrasle osobe.
Nautički turizam u Hrvatskoj uglavnom se temelji na pomorskim oblicima, a prije
pandemije bio je temeljen na slabo razvijenoj infrastrukturi, uslugama
neadekvatne kvalitete i zanemarivanju luksuznog nautičkog turizma. Međutim,
promet i prihodi ostvarivali su rast s obzirom na povoljne klimatske i geografske
uvjete Hrvatske za razvoj ovog turizma. U godinama prije pandemije Hrvatska je
nadmašila svoje konkurente u privlačenju stranih turista. Tijekom proteklog
desetljeća Hrvatska je nadmašila prosjek ostalih zemalja EU-a u regiji sjevernog
Sredozemlja (Cipar, Grčka, Italija, Malta i Španjolska) u povećanju svojih prihoda
od međunarodnog turizma, noćenja nerezidentnih turista i dolazaka iz
inozemstva.
Godine 2020. nastupila je pandemija bolesti COVID-19. Svijet je bio suočen s
velikom neizvjesnosti pred razmjerima i opasnosti te bolesti, stoga su vlade diljem
svijeta uvele mnoga ograničenja koja su utjecala na turizma. Tako je obvezno
postalo svakodnevno nošenje zaštitne maske i rukavica te održavanje socijalne
distance. Takvi uvjeti utjecali su na smanjenje mogućnosti u turizmu. Na plovilima
se nije moglo prevoziti isti broj ljudi, nisu se mogle održavati brojne manifestacije
i aktivnosti povezane s nautičkim turizmom. Na vrhuncu pandemije, granice za
turiste u mnogim su zemljama bile zatvorene, a mnogi su se turisti bojali putovati
čak i kad su granice bile ponovo otvorene. Sve je to utjecalo na pad potražnje za
ovom vrstom turizma, što je utjecalo i na pad cijena usluga nautičkog turizma.
Stoga su na kraju tromjesečne recesije otkazivanja rezervacija domaćih i stranih
turista koji su kupovali paket-aranžmane, uključujući dnevne izlete jahtama,
dovela do značajne krize i poteškoća u plaćanju najamnina za marine i jahte.
Istraživanje je pokazalo da je pandemija na poduzeća nautičkog turizma izravno
utjecala uzrokujući pad prometa i prihoda zbog vladinih ograničenje i straha
turista od zaraze, dok je neizravno utjecala na poduzeća nautičkog turizma
rastom troškova goriva, rezervnih dijelova i amortizacije. Vrhunac pada prometa
zabilježen je u 2021. godini, nakon čega se bilježi trend rasta. Međutim, u
narednoj godini očekuje se oporavak, pa čak i rekordni rast u sezoni 2022.
godine. Osnovna sredstva prilagodbe pandemiji pružanje su sredstva za zaštitu
od zaraze i prakticiranje društvenog distanciranja.
57
Iako je u tijeku digitalna transformacija svih sektora u gospodarstvima, ovaj pokret
posebno je potaknula pandemija bolesti COVID-19, koja je dodatno naglasila već
užurbanu digitalizaciju. Naime, pandemija je najteže pogodila sektor putovanja i
turizma zbog djelomičnog i potpunog zatvaranja u cijelom svijetu te straha turista
od putovanja. Shodno navedeno, tehnološke su i digitalne inovacije budućnost
turizma. Chatbotovi, online rezervacije i planeri putovanja već postoje, a
digitalizacija nautičkog turizma pitanje je vremena. Područja koja se mogu
digitalizirati su rezervacije, odabir rute, personalizacija usluge te komunikacija na
više različitih jezika.
Hrvatska ima poseban potencijal za razvoj nautičkog turizma. Povoljna klima,
netaknuta priroda, atraktivna i razvedena obala glavni su aduti za hrvatski razvoj
ove vrste turizma, ali prirodne ljepote samostalno nisu dovoljne za njegov razvoj.
Kvalitetom, opremljenošću i samom infrastrukturom hrvatske luke i marine još
uvijek uvelike zaostaju za drugim zemljama. Turizam u Hrvatskoj sve više raste,
no kapaciteti postojeće infrastrukture ne mogu podržati rastući broj potražnje
nautičkih turista. Nadalje, rast turizma predstavlja potencijalnu opasnost za okoliš
zemlje, posebice Jadranskog mora, koje je ključno za nautički turizam, ali i druge
turističke djelatnosti zemlje.
Nautički turizam u Hrvatskoj važan je čimbenik razvoja turizma i hrvatskog
gospodarstva. Mnogo je neiskorištenih potencijala koji uz dobar plan i dobru
strategiju razvoja mogu rasti i omogućiti Hrvatskoj da se natječe s ostalim
zemljama Mediterana. U skladu s tim, predlaže se strategija razvoja do 2030.
godine, čija je vizija da hrvatski nautički turizam bude prepoznat i cijenjen kao
vodeći među zemljama na Mediteranu po kvaliteti ponude, infrastrukture i
održivosti. Predlaže se fokusiranje održivog korištenja resursa, nautičke
infrastrukture i usluga nautičkog turizma. U provedbu strateškog plana potrebno
je uključiti javne institucije poput Ministarstva mora, prometa i infrastrukture
Republike Hrvatske, Ministarstva turizma i sporta Republike Hrvatske, Agencije
za promicanje uvoza i izvoza i sustava turističkih zajednica, strukovnih udruga i
sportskih klubova.
Nadalje, predlaže se dodatni nautičarski paket koji bi omogućio pojedincima
jeftino jedriličarsko iskustvo prije ili poslije sezone. S obzirom na to da je u tom
razdoblju sve jeftinije, od hrane, pića, najma broda i ostalih stvari koje bi se vezale
za ovaj paket, očekuje se velika potražnja i doseg do drugih profila korisnika.
Nadalje, ovaj paket omogućio bi lokalnom stanovništvu koje do sada jednostavno
nije imalo financijske i vremenske prilike da proba ovako nešto u sezoni da iskusi
čari jedrenja. Cijene u sezoni iznimno su visoke zbog potražnje i stranih turista
koji imaju veću kupovnu moć od domaćih gostiju. Na taj način smanjio bi se
utjecaj sezonalnosti i omogućio porast prihoda poduzećima nautičkog turizma.

58
8 LITERATURA IN VIRI
Abu Bakar, N. i Rosbi, S. (2020). Effect of Coronavirus disease (COVID-19) to

tourism industry. International Journal of Advanced Engineering

Research and Science, 7(3), 189–193.
Aggarwal, P. J. i Kaurav, R. P. S. (2022). Vaccine Tourism. Encyclopedia of

Tourism Management and Marketing, 13(22), 565.
Alam, M. i Perveen, R. (2021). COVID-19 and Tourism. International Journal of

Advanced Research, 9(4), 788–804.
Alkier, R. (2019). Pomorski zbornik. Perspectives of development of luxury

nautical tourism in the Republic of Croatia, 56(1), 109–124.
Badurina, J. (2021). Utjecaj COVID-19 krize na globalno poslovanje. (Doktorska

disertacija). Pomorski fakultet, Rijeka.
Bartoluci, M. i Čavlek, N. (1998). Turizam i sport. Zagreb: Fakultet za fizičku

kulturu Sveučilišta u Zagrebu.
Benevolo, C. (2011). Problematiche di sostenibilità nell’ambito del turismo

nautico in Italia. Impresa Progetto - Electronic Journal of Management,2

(2), 1–17.
Benko, L., Krstanović, K. i Sovulj, L. (2022). Procjena učinaka pandemije

koronavirusa na turističke dolaske i noćenja u Republici Hrvatskoj te na

vrijednost CROBEXturist indeksa Zagrebačke burze. Efzg Serija članaka

22(1), 4–33.
Besteiro (2004). El desarrollo del Turismo Náutico en Galicia. Cuadernos de

turismo, 13(1), 145–163.
Brönnimann, A. (2022). How to phrase critical realist interview questions in

applied social science research. Journal of Critical Realism, 21(1),

1–24.
Budimir, M. (2020). Nautički turizam – najotporniji na korona krizu. Preuzeto s

https://sibenski.slobodnadalmacija.hr/sibenik/vijesti/hrvatska-i-

svijet/nauticki-turizam-najotporniji-na-korona-krizu-zapocela-konferencija-

slobodne-o-biznisu-koji-donosi-u-sezoni-milijardu-i-po-eura-prihoda-

1049726, 20. 1. 2022.
Bull, J. W., Jobstvogt, N., Böhnke-Henrichs, A., Mascarenhas, A., Sitas, N.,

Baulcomb, C. i Koss, R. (2016). Strengths, Weaknesses,
Opportunities

and Threats: A SWOT analysis of the ecosystem services  framework.

Ecosystem services, 17, 99–111.
Burnard, P. (1991). Nurse education today. A method of analysing interview

transcripts in qualitative research, 11(6), 46–466.
59
Cardona, J. (2000). El papel de la administración local en destinos con oferta

náutica. Valencia, Spain: Universidad Politécnica de Valencia.
Cartwright, D. P. (1988). Analiza kvalitativnog materijala. Revija za sociologiju,

19(1-2), 87–112.
Chirisa, I., Mavhima, B., Nyevera, T.,Chigudu, A., Matai, J. i Masunda, T.

(2020a). The impact and implications of COVID-19: Reflections on

the Zimbabwean
society. Social Sciences & Humanities Open, 4(1),

14–28.
Chirisa, I., Mutambisi, T., Chivenge, M., Mbasera, M., Sidambe, M. i Muchenje,

B. (2020b). Scope for virtual tourism in the times of COVID-19 in select

african destinations. Journal of Social Science, 64(1), 1–13.
Czalczynska-Podolska, M. (2019). Landscape and cultural aspects of the

coastal
area of Western Pomerania as factors of development of

maritime and
nautical
tourism, identification and definition of

conditions. IOP Conf. Ser. Mater. Sci. Eng. 2019, 471, 102034.
Čerović, S. (2018). Primena analize verbalne produkcije u selekcionom

intervjuu. (Doktorska disertacija). Filozofski fakultet, Beograd.
Damijanić, D. (2019). Utjecaj klimatskih promjena na Jadransko
more.

(Doktorska disertacija). Prirodoslovno-matematički fakultet, Zagreb.
DZS.hr.
(2020).
Statistički
podaci
za
2020.
Preuzeto
s

https://www.dzs.hr/Hrv/Covid-19/turizam-dolasci_i_nocenja_2020.html,

29. 12. 2021.
Favro S. i Kovačić M. (2010). Nautical tourism and ports of nautical tourism.

Split: Spatial characteristics of the Croatian Adriatic and choice of

location for ports of nautical tourism.
Ferradás, S. (2001). La relevancia del turismo náutico en la oferta turística.

Murcia, Spain:Universidad de Murcia.
Gančević, I. (2018). Unapređenje ponude nautičkog turizma kreiranjem

integriranog turističkog proizvoda. (Doktorska disertacija). Ekonomski

fakultet, Split.
Garau, J. (2007). Nautical Tourism as an element of tourist diversification.

Consumer analysis and economic impact: The case of the Balearic

Islands. Journal of Research and Marketing, 88(1), 62–74.
González, Y. E. L. i Suárez-Rojas, C. (2022). Nautical Tourism. In Encyclopedia

of Tourism Management and Marketing. London: Edward Elgar Publishing.
Gračan, D. (2011). Strateška usmjerenja nautičkog turizma u Europskoj uniji.

Opatija: Fakultet za menadžment u turizmu i ugostiteljstvu.
60
Gračan, D. i Uran, M. (2005). The role of nautical tourism in the process of

creating a Croatian competitive product. Proceedings of the 6th

International Conference of the Faculty of Management Koper Congress

Centre Bernardin.
Gračan, D., Gregorić, M. i Martinić, T. (2016a). Nautical tourism in Croatia:

current situation and outlook. Tourism & Hospitality Industry 2016,

Congress Proceedings.
Gračan, D., Gregorić, M. i Martinić, T. (2016b). Nautical Tourism in Croatia:

Current Situation and Outlook. In Faculty of Tourism and Hospitality

Management in Opatija. Biennial International Congress, 14(7), 66–69.
Gračan, D., Zadel, Z. i Rudančić-Lugarić, A. (2011).  Naše more, 58(1-2), 20–

33.
Grgona, J. (2002). Turizam u funkciji gospodarskog razvitka hrvatskih
otoka.

Ekonomski pregled, 53(7-8), 738-749.
Hącia, E., Strulak-Wójcikiewicz, R., Çınar, K., Panai, E. i Lučić, L. (2021). Eco-

friendly tourism decision making during COVID-19 sailing tourism

example. Sustainability, 14(1), 134.
Hemant, K. i Rhaalib, G. (2013). Exploring tourists push and pull motivations to

visit Mauritius as a tourist destination. African Journal of Hospitality,

Tourism and Leisure 2 (3), 2–13.
Hiscott, J., Alexandridi, M., Muscolini, M., Tassone, E., Palermo, E., Soultsioti,

M. i Zevini, A. (2020) The global impact of the coronavirus pandemic.

Cytokine Growth Factor Review, 53(6), 1–9.
Horvat, Z. (2021). Uloga rekreativnog ronjenja u ekološkoj održivosti Jadranskog

podmorja. (Doktorska disertacija). Kineziološki fakultet, Zagreb.
HTZ.hr.
(2020).
Covid-19
i
informacije
o
putovanju.
Preuzeto
s

https://www.htz.hr/hr-HR, 19. 1. 2022.
Jadrešić, V. (1978). Nautički turizam. Zadar: Pedagoška akademija Zadar.
Jafari, K., Ozduran, A. i Saydam, M.B. (2021). Hospitality and tourism industry

amid COVID-19 pandemic: voices from small Mediterranean town.

International Hospitality Review Emerald Publishing Limited 25(1), 6–8.
Kassean, H. i Gassita, R. (2013). Exploring tourists ’‘push and pull’ motivations

to visit Mauritius as a holiday destination. tourismos, 8 (2), 39–56.
Kasum, J., Božić-Fredotović, K. i Vidan, P. (2009). How nautical tourism ports

affect the environment. Cape Town: Wessex.
Korošec L. (2003). Application of Benchmarking as a Managerial Tool.

Ekonomski pregled, 54 (11–12), 945–968.
61
Kovačić, M. i Favro, S. (2012). Development possibilities of nautical tourism

within the zadar country. Pomorstvo, 26(12), 151–164.
Kovačić, M. i Gržetić, Z. (2008). Nautical tourism—The advantages and effects

of development. Southampton, UK: WIT Press.
Kozak, M. i Rimmington, M. (2000). Tourist Satisfaction with Mallorca, Spain, as

an Off-Season Holiday Destination. Journal of Travel Research, 38(8),

260–269.
Krešić, D. i Mikulić, J. (2020). Scenarij faznog pristupa oporavku turističkog

tržišta nakon COVID-19 pandemije. Zagreb: Institut za turizam.
Kukić, S. (2018). Metodologija znanstvenog istraživanja. Istraživački medijski

centar-Podgorica, 237.
Kukoleča, L. (2018). Ugroženost morskih staništa Istarske županije. (Doktorska

disertacija). Prirodoslovno-matematički fakultet, Zagreb.
Kwok, A. i Koh, S. (2020). COVID-19 and Extended Reality. Current Issues in

Tourism, 24(1), 14–26.
Łapko, A., Hącia, E. i Lučić, L. (2021). Nautical Tourism in Croatia and the

COVID-19 Pandemic. European Research Studies, 24(2B), 308–319.
Lee, S. F. i Ko, A. S. O. (2000). Building balanced scorecard with SWOT analysis,

and implementing “Sun Tzu’s The Art of Business Management Strategies”

on QFD methodology. Managerial Auditing Journal.
Luketić, T. (2020). Utjecaj COVID-19 na nautički turizam. (Doktorska

disertacija). Ekonomski fakultet, Split.
Luković, T. (2007). Nautical tourism-definition and classification. Nautički

turizam, definiranje i razvrstavanje. Ekonomski Pregled, 58(7), 689– 708.
Luković, T. (2012). Nautical Tourism and its Functions in the Economic

Development in Europe. Rijeka: In Tech.
Luković,
T.
(2013).
Nautical
Tourism.
Preuzeto
s

https://hrcak.srce.hr/file/20164, 4. 1. 2022.
Magaš, D. (2000). Croatian islands - main geographical and geopolitical

characteristics. Geoadria, 1(5), 6–16.
Maksimović, A. S. i Macanović, N. M. (2017). Intervju u kvalitativnim

pedagoškim  istraživanjima. Zbornik Odseka za pedagogiju, (26), 175–

187.
Maravić, M. U. (2016). An Analysis of Nautical and Cruise Tourism in Slovenia

(2005-2015) and its Position among other Mediterranean countries.

Pomorski zbornik, 52(2016), 113–131.
62
Martínez Vázquez, R.M., Milán García, J. i De Pablo Valenciano, J. (2021).

Analysis and Trends of Global Research on Nautical, Maritime and

Marine Tourism. Journal of Marine Science and Engineering, 9(2),

93–98.
Marušić, Z., Čorak, S. i Boranić Živoder, S. (2020). Institute for Tourism,

Zagreb,
Croatia.
Opportunities
for
Tourism
Recovery
and

Development During and  After COVID-19: Views of Tourism Scholars

Versus Tourism Practitioners, 68(4), 434–449.
Mičuga, I. (2021). Utjecaj pandemije COVID-19 na financijsku stabilnost

poduzeća za iznajmljivanje plovila s naglaskom na poduzeće Angelina

Tours. (Doktorska disertacija). Učilište VERN, Zagreb.
Mikulčić, J., Kasum, J. i Božić, K. (2011). Nautical tourism - WIT Transactions.

Ecology and The Environment, 148(11), 597–602.
Ministarstvo turizma. (2008). Strategija razvoja nautičkog turizma Republike

Hrvatske 2009. – 2019.
Preuzeto
s

https://mmpi.gov.hr/UserDocsImages/arhiva/Strategija%20razvoja%20na

utickog%20turizma%20ENGL%201.pdf, 20. 7. 2022.
Mirković, B. (2014). Metoda fokus grupe u istraživanjima iz oblasti informacioni

sistema. Bijeljina: Infoteh-Jahorina.
Molera, L. i Albaladejo, I. (2007). Profiling segments of tourists in rural areas of

South-Eastern Spain. Tourism Management, 28(1), 757–767.
Nišević, N. (2017). Nautički turizam kao selektivni oblik turizma. (Doktorska

disertacija). Fakultet ekonomije i turizma, Pula.
Nowaczyk, P. (2018). Direct and indirect impact of nautical tourism on the

development of local economy in West Pomerania on the example of

Darłowo municipality. Oeconomia, 17(2), 79–88.
Nuši, A. (2016). Digitalni marketing. (Doktorska disertacija). Sveučilište sjever,

Koprivnica.
Orsini, K. i Ostojić, V. (2018). Croatia’s Tourism Industry: Beyond the Sun and

Sea. Luxembourg: Publications Office of the European Union.
Petrović, A. i Tadić, K. (2007). Analiza sadržaja. Časopis za književno-jezična,

društvena i prirodoznanstvena pitanja, 157.
Rahman, M.K., Gazi, M.A.I., Bhuiyan, M.A. i Rahaman, M.A. (2021). Effect of

Covid-19 pandemic on tourist travel risk and management perceptions.

PLoS ONE, 16(9),14–22.
Spinelli, R. i Benevolo, C. (2021). Sailing Troubled Waters: A Systematic

Review
of Nautical Tourism Research. Conference: TOURMAN

2021 Book Of Abstracts: Restarting Tourism, Travel and Hospitality:

The Day after, online, 21st – 23rd May, online, 21st – 23rd May
63
Škare, M., Soriano, D. R. i Porada-Rochoń, M. (2021). Impact of COVID-19 on

the travel and tourism industry. Technological Forecasting and Social

Change, 163, 120469.
Tapsall, S. (2022). COVID-19's impact on the perceived risk of ocean cruising:

A best-worst scaling study of Australian consumers. UWA Business

School Marketing UWA Oceans Institute.
Tkaczynski, A. i Rundle-Thiele, S. (2013). Segmenting Potential Nature-Based

Tourists Based on Temporal Factors: The Case of Norway. Journal of

Travel Research, 54(2), 251–265.
Tolj, A. (2016). Turizam na hrvatskim i njemačkim otocima. (Doktorska

disertacija).  Fakultet za turizam i komunikacijske znanosti, Zadar.
Trstenjak, A. (2017). Energetska efikasnost u nautičkom turizmu Hrvatske i

izabranih mediteranskih zemalja. (Doktorska  disertacija).
Ekonomski

fakultet, Rijeka.
Turistička zajednica grada Dubrovnika. (b. d.). Statistički podaci za period 2019.

–
2022. Preuzeto s https://tzdubrovnik.hr/, 10. 7. 2022.
Valanides, N. (2010). Analysis of Interview Data Using the Constant

Comparative
Analysis Method. In: Using Analytical Frameworks for

Classroom  Research (str. 77–89). London: Routledge.
Vuksanović, N., PivaciI, T. i DraginiI, A. (2013). Contemporay Trends in

Nautical
Tourism on the example of European River Cruising

Companies.  Researches Reviews of the Department of Geography,

Tourism and Hotel  Management, 42(1), 122–138.
Weblogographic.com. (2022). Razlika između kvalitativnog i kvantitativnog

istraživanja. Preuzeto
s
https://hr.weblogographic.com/difference-

between-qualitative, 5. 7. 2022.
Yoon, Y. i Uysal, M. (2005). Tourism
Management. An Examination of the

Effects of Motivation and  Satisfaction
on
Destination
Loyalty:
A

Structural Model. 26(4), 45–56.
Žentil Barić, Ž. (2016). Primjena intervjua kao istraživačke metode u

knjižničarstvu. (Doktorska disertacija). Odsjek informacijskih znanosti,

Zadar.