računalni kriminalitet;računalna prijevara;računalno krivotvorenje;računalni sustav;računalniška kriminaliteta;računalniške prevare;ponarejanje;računalniški sistem;info:eu-repo/classification/udc/343.3/.7:004

Implementacija odredbi Konvencije o kibernetičkom
kriminalu u hrvatsko Kazneno i Kazneno procesno
pravo

Dražen Škrtić, MUP, Karlovac

Povzetek

Namen
Namjena članka je upoznavanje slovenske stručne i šire javnosti o načinu i opsegu implementacije
odredaba Konvencije o kibernetičkom kriminalu VE (Convention on cybercrime Council of Europe) u
odredbe hrvatskog KZ  i ZKP.

Metodologija
Deskriptivnom metodom obuhvaćene su odredbe Konvencije o kibernetičkom kriminalu i njihova
implementacija u odredbe KZ i ZKP.

Ugotovitve
Neposredno nakon ratifikacije i stupanja na snagu Konvencije o kibernetičkom kriminalu Vijeća
Europe u hrvatskom kaznenom pravu u je novelom iz 2004. godine uvedena potpuno nova odredba
članka 223. Povreda tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih podataka, programa ili sustava,
dopunjena odredba članka 174. Rasna i druga diskriminacija prema odredbama Dodatnog protokola uz
Konvenciju o kibernetičkom kriminalu, i dodani članak 197.a,  Dječja pornografija na računalnom
sustavu ili mreži, članak 223.a Računalno krivotvorenje, članak 224.a Računalna prijevara. U odredbe
Zakona o kaznenom postupku uvrštene su odredbe o hitnoj zaštiti računalnih podataka, izdavanju
naloga za dostavu određenih računalnih podataka, odredbe o pretragama i oduzimanju pohranjenih
računalnih podataka, snimanje podataka prenošenih pomoću računalnog sustava u realnom vremenu i
snimanje podataka u realnom vremenu. U radu se daje pregled odredbi Konvencije o kibernetičkom
kriminalu i Dodatnog protokola i odgovarajućih odredbi KZ i ZKP.

Praktična uporabnost
Autor daje poredbeni prikaz odredbi KZ i ZKP i Konvencije o kibernetičkom kriminalu i Dodatnog
protokola.

Izvirnost/pomembnost prispevka
Rad je namijenjen upoznavanju šire stručne javnosti s implementacijom Konvencije o kibernetičkom
kriminalu u hrvatsko kazneno pravo.

Ključne besede: računalni kriminalitet, računalna prijevara, računalno krivotvorenje, računalni
sustav

1
Uvod

Convention on Cybercrime Council of Europe u RH prevedena je kao Konvencija o kibernetičkom
kriminalu.1 Republika Hrvatska je jedna od prvih država koja je potpisala i ratificirala Konvenciju o
kibernetičkom kriminalu.

1 Izraz kibernetički kriminal prema nekim autorima nije idealan. Svakako smatramo potrebnim navesti kako je u
Republici Hrvatskoj napravljena mala terminološka zbrka lošim prijevodom Konvencije – engleski naziv
Convention on cybercrime preveden je kao Konvencija o kibernetičkom kriminalu, mada riječ kibernetika, engl.
cybernetic nije istoznačnica riječi cyber.. Kibernetiku bi najkraće mogli definirati kao „sustavno proučavanje
Konvencija o kibernetičkom kriminalu Vijeća Europe, bez obzira na brojne kritike, prvi je potpisani i
široko prihvaćeni multilateralni sporazum posebno usmjeren na probleme kompjuterskog kriminala.
Konvencija polazi od promjena nastalih neprekidnom globalizacijom računanih mreža, mogućnosti da
računalne mreže i elektroničke informacije budu iskorištene za počinjenje kaznenih djela i da dokazi
vezani uz ta djela budu pohranjeni i prenošeni putem tih mreža, potrebe za zaštitom legitimnih interesa
prilikom korištenja i razvitka informatičkih tehnologija te spoznaje da učinkovita borba protiv
kibernetičkog kriminala zahtijeva povećanu, brzu i uhodanu međunarodnu suradnju u kaznenopravnim
predmetima.

2
Kazneno materijalno pravo

Nakon stupanja na snagu Konvencije u odnosu na Republiku Hrvatsku 01.07.2004.  (Narodne novine
– Međunarodni ugovori  br. 9/02. i 4/04), slijedila je implementacija odredbi kaznenog materijalnog
prava Konvencije u Kazneni zakon (Narodne novine br. 105/04.).

ODREDBE KONVENCIJE

ODREDBE KZ

Članak 1. - DEFINICIJE
a. izraz »računalni sustav« označava svaku
    napravu ili skupinu međusobno spojenih ili
    povezanih naprava, od kojih jedna ili više
    njih na osnovu programa automatski
    obrađuju podatke;

Članak 89.
(31) Računalni sustav je svaka naprava ili skupina
međusobno spojenih ili povezanih naprava, od
kojih jedna ili više njih na osnovu programa
automatski obrađuju podatke.

b. izraz »računalni podaci« označava svako
    iskazivanje činjenica, informacija ili
    koncepata u obliku prikladnom za obradu u
    računalnom sustavu, uključujući i program
    koji je u stanju prouzročiti da računalni
    sustav izvrši određenu funkciju;

Članak 89.
(32) Računalni podatak je svako iskazivanje
činjenica, informacija ili zamisli u obliku
prikladnom za obradu u računalnom sustavu.

Članak 89.
(33) Računalni program je skup računalnih
podataka koji su u stanju prouzročiti da računalni
sustav izvrši određenu funkciju.

komunikacije i upravljanja u organizacijama svih vrsta, a za cyber još ne postoje precizne definicije, no Rječnik
stranih riječi navodi da je cyber prvi element u riječima koji označava što vezano uz svijet prividne stvarnosti
koji nastaje pomoću kompjutera. (Vojković G., Štambuk – Sunjić,  M. 2005.) Izraz kibernetska kriminaliteta je
dobesedni prevod angleškega izraza cybercrime. Kibernetika, iz katerejezikovno izvira pridevnik kibernetski,
je v svojem temeljnem pomenuveda, ki raziskuje podobnosti komunikacijskih in nadzornih mehanizmov med
delovanjem strojev in živih bitij. Natančneje gre za znanost, ki preučuje zakonitosti regulacijskih procesov,
prenašanje informacij in njihovo obdelavo pri strojih,organizmih in družbah. Pojmovni ss:e~ Kcemstike je
atstrakten. njena uporaba pa praktično neomejena - kibernetika je namreč teoretična osnova popolne
avtomatizacije proizvodnje, pa tudi informacijske revolucije. Kibernetski prostor se tako opredeljuje kot umetno
ustvarjen prostor, ki obstaja le v računalniku, povezanem z mrežo. V tem prispevku izraz kibernetski kriminal
zajema zlasti kriminaliteto, kipoteka z uporabo oziroma znotraj svetovnega spleta računalniških strežnikov
(interneta). (Selinšek, L. 2005)

Članak 2. - NEZAKONITI PRISTUP

Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere
potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom
kaznenopravno sankcionirao namjerni čin
neovlaštenog pristupanja cjelini ili dijelu
računalnog sustava. Stranka može propisati da
kazneno djelo mora biti počinjeno povredom
sigurnosnih mjera s namjerom pribavljanja
računalnih podataka ili s nekom drugom
nepoštenom namjerom, ili u pogledu računalnog
sustava koji je spojen s drugim računalnim
sustavom.

Članak 3. - NEZAKONITO PRESRETANJE
Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere
potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom
kaznenopravno sankcionirao namjerni čin
neovlaštenog presretanja nejavnih prijenosa
računalnih podataka prema računalnom sustavu,
iz njega ili unutar njega (uključujući i
elektromagnetske emisije iz računalnog sustava
koji prenosi te računalne podatke), počinjen
tehničkim sredstvom. Stranka može propisati da
kazneno djelo bude počinjeno s nepoštenom
namjerom ili u pogledu računalnog sustava koji je
spojen s drugim računalnim sustavom.

Članak 4. - OMETANJE PODATAKA
1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi se unutarnjim
zakonodavstvom kaznenopravno sankcionirao
namjerni čin neovlaštenog oštećivanja, brisanja,
kvarenja, mijenjanja ili činjenja neuporabljivim
računalnih podataka.
2.Stranka može pridržati pravo propisati da
ponašanjem opisanim u stavku 1. ovoga članka
mora biti počinjeno ozbiljno zlo.

Članak 5. - OMETANJE SUSTAVA
Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere
potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom
kaznenopravno sankcionirao namjerni čin ozbi-
ljnog neovlaštenog sprječavanja funkcioniranja
računalnog sustava unošenjem, prenošenjem,
oštećivanjem, brisanjem, ili činjenja
neuporabljivim računalnih podataka

Povreda tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti
računalnih podataka, programa ili sustava
Članak 223.
(1) Tko unatoč zaštitnim mjerama neovlašteno
pristupi računalnom sustavu,
kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom
zatvora do jedne godine
(2) Tko s ciljem onemogući ili oteža rad ili
       korištenje računalnih podataka ili programa,
       računalnog sustava ili računalnu
       komunikaciju,
       kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom
       zatvora do tri godine.
(3) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će
se tko neovlašteno ošteti, izmijeni, izbriše,
uništi ili na drugi način učini neuporabljivim
ili nedostupnim tuđe računalne podatke ili
programe
(4) Kaznom iz stavka 2. ovoga članka kaznit će
se tko presretne ili snimi nejavni prijenos
računalnih podatka koji mu nisu namijenjeni
prema računalnom sustavu, iz njega ili unutar
njega, uključujući i elektromagnetske emisije
računalnog sustava koji prenosi te podatke, ili
tko omogući nepozvanoj osobi da se upozna s
takvim podacima.
(5) Ako je kazneno djelo iz stavka 1., 2., 3. ili 4.
ovoga članka počinjeno u odnosu na
računalni podatak, program ili sustav tijela
državne vlasti, javne ustanove ili trgovačkog
društva od posebnoga javnog interesa, ili je
       prouzročena znatna šteta,
       počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri
       mjeseca do pet godina

Članak 6. - ZLOUPORABA NAPRAVA
1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere  potrebne kako bi se unutarnjim
zakonodavstvom kaznenopravno sankcionirao
namjerni neovlašteni čin:
a. proizvodnje, prodaje, pribavljanja radi uporabe,
uvoza, distribuiranja ili činjenja dostupnim na
neki drugi način,
i. naprava, uključujući i računalne programe,
stvorenih ili prilagođenih prvenstveno zbog svrhe
počinjenje bilo kojeg od djela utvrđenim člancima
2-5 Konvencije
ii. računalne lozinke, pristupne šifre ili sličnog
podatka, kojime bi se omogućilo pristupanje
cjelini ili nekom dijelu računalnog sustava s
namjerom da bude upotrijebljen u svrhu počinje-
nja bilo kojeg od kaznenih djela utvrđenih
člancima 2-5 Konvencije.
b. posjedovanja neke od stvari navedenih u točki
(a), alinejama 1. ili 2. ovoga članka s namjerom
da bude upotrijebljena u svrhu počinjenja bilo
kojeg od djela utvrđenih člancima 2.-5. stranka
može zakonom uvjetovati da tek posjedovanje
određenog broja takvih predmeta povlači kaznenu
odgovornost
2. Ovaj članak neće se tumačiti kao propisivanje
kaznene odgovornosti u slučajevima kada
proizvodnja, prodaja, pribavljanje radi uporabe,
uvoz, distribuiranje, činjenje dostupnim na neki
drugi način ili posjedovanje opisano u stavku 1.
ovoga članka nije u svrhu počinjenja kaznenog
djela propisanog člancima 2.-5. ove Konvencije,
kao na primjer u slučaju ovlaštenog ispitivanja ili
zaštite računalnog sustava.
3. Svaka stranka može pridržati pravo na
neprimjenjivanje stavka 1. ovoga članka, uz uvjet
da rezerva ne obuhvaća prodaju, distribuciju ili
činjenje dostupnim na neki drugi način predmeta
navedenih u stavku 1. točki a alineji 2.

Povreda tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti
računalnih podataka, programa ili sustava
Članak 223.
(6) Tko neovlašteno izrađuje, nabavlja, uvozi,
raspačava, prodaje, posjeduje ili čini drugome
dostupne posebne naprave, sredstva, računalne
podatke ili programe stvorene ili prilagođene za
činjenje kaznenog djela iz stavka 1., 2., 3. ili 4.
ovoga članka,
kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom
zatvora do tri godine.

Računalno krivotvorenje
Članak 223.a

(3) Kaznom iz stavka 1. ovoga članka kaznit će se
tko neovlašteno izrađuje, nabavlja,
prodaje, posjeduje ili čini drugome dostupne
posebne naprave, sredstva, računalne podatke ili
programe stvorene ili prilagođene za činjenje
kaznenog djela iz stavka 1. ili 2. ovoga članka.

Računalna prijevara
Članak 224.a

(3) Tko neovlašteno izrađuje, nabavlja, prodaje,
posjeduje ili čini drugome dostupne
posebne naprave, sredstva, računalne podatke ili
programe stvorene ili prilagođene za činjenje
kaznenog djela iz stavka 1. ili 2. ovoga članka,
kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom
zatvora do tri godine.

Članak 7. - RAČUNALNO
KRIVOTVORENJE
Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere
potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom
kaznenopravno sankcionirao namjerni čin
neovlaštenog unošenja, mijenjanja, brisanja ili či-
njenja neuporabljivima računalnih podataka, koji
kao posljedicu ima nevjerodostojnost podataka,
pri čemu postoji namjera da se oni u pravne svrhe
smatraju vjerodostojnima, ili da se po njima
postupa kao da su takvi, i to bez obzira jesu li ti

Računalno krivotvorenje
Članak 223.a
(1) Tko neovlašteno izradi, unese, izmijeni,
izbriše ili učini neuporabljivim računalne podatke
ili programe koji imaju vrijednost za pravne
odnose, u namjeri da se oni uporabe kao pravi ili
sam uporabi takve podatke ili programe,
kaznit će se novčanom kaznom ili kaznom
zatvora do tri godine
(2) Ako je kazneno djelo iz stavka 1. ovog članka
počinjeno u odnosu na računalne podatke ili
podaci izravno čitljivi i razumljivi. Strana može
propisati da tek postojanje prijevarne ili slične
nepoštene namjere povlači kaznenu odgovornost.
programe tijela državne vlasti, javne ustanove ili
trgovačkog društva od posebnog javnog interesa,
ili je prouzročena znatna šteta,
počinitelj će se kazniti kaznom zatvora od tri
mjeseca do pet godina

Članak 8. - RAČUNALNA PRIJEVARA
Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere
potrebne kako bi se unutarnjim zakonodavstvom
kaznenopravno sankcionirao namjerni čin
neovlaštenog uzrokovanja štete na imovini
drugoga.
a. bilo kakvim unošenjem, mijenjanjem, brisa-
njem ili činjenjem neuporabljivima računalnih
podataka,
b. bilo kakvim ometanjem funkcioniranja
računalnog sustava
s prijevarnom ili nepoštenom namjerom
neovlaštenog pribavljanja ekonomske koristi za
sebe ili drugoga

Računalna prijevara
Članak 224.a
(1) Tko s ciljem da sebi ili drugome pribavi
protupravnu imovinsku korist unese, koristi,
izmijeni ili na drugi način učini
neuporabljivim računalne podatke ili
programe ili onemogući ili oteža rad ili
korištenje računalnog sustava ili programa i
na taj način prouzroči štetu drugome,
       kaznit će se kaznom zatvora od šest
       mjeseci do pet godina.
(2) Tko kazneno djelo iz stavka 1. počini samo s
ciljem da drugoga ošteti,
      kaznit će se kaznom zatvora od tri
      mjeseca do tri godine

Članak 9. – KAZNENA DJELA VEZANA ZA
DJEČJU PORNOGRAFIJU
1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi se unutarnjim
zakonodavstvom kaznenopravno sankcionirao
namjerni neovlašteni čin:
a. proizvodnje dječje pornografije za svrhu njene
distribucije putem računalnih sustava;
b. nuđenja ili činjenjna dostupnim dječje
pornografije putem računalnog sustava;
c. distribuiranja ili prenošenja dječje pornografije
putem računalnog sustava:
d. pribavljanja dječje pornografije putem
računalnog sustava za sebe ili drugoga; e.
posjedovanja dječje pornografije u računanom
sustavu ili na mediju za pohranu računalnih
podataka.
2. U smislu stavka 1. ovoga članka izraz »dječja
pornografija« uključuje pornografski materijal
koji vizualno prikazuje:
a. maloljetnika kako sudjeluje u seksualno
eksplicitnom ponašanju;
b. osobu koja izgleda kao maloljetnik kako
sudjeluje u seksualno eksplicitnom ponašanju;
c. stvarne slike koje predstavljaju maloljetnika
kako sudjeluje u seksualno eksplicitnom
ponašanju.
3. U smislu stavka 2. ovoga članka, izraz »malo-
ljetnik« uključuje sve osobe u dobi mlađoj od 18
godina. Međutim, stranka može utvrditi i nižu
dobnu granicu, koja ne može biti ispod  16 godina

Dječja pornografija na računalnom sustavu ili
mreži
Članak 197.a
1. Tko pomoću računalnog sustava ili mreže
proizvodi, nudi, distribuira, pribavlja za sebe
ili drugoga, ili tko na računalnom sustavu ili
medijima za pohranu računalnih podataka
posjeduje pornografske sadržaje koji
prikazuju djecu ili maloljetnike u seksualno
eksplicitnom ponašanju ili koji su fokusirani
na njihove spolne organe,
kaznit će se kaznom zatvora od jedne do
deset godina.
2. Tko djetetu, posredstvom računalnog sustava,
mreže ili medija za pohranu računalnih
podataka učini pristupačnim slike,
audiovizualne sadržaje ili druge predmete
pornografskog sadržaja,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci
do tri godine
starosti.
Svaka stranka može pridržati pravo neprimje-
njivanja u cijelosti ili djelomice točaka (d) i (e)
stavka 1., te točaka (b) i (c) stavka 2.

Kaznena djela povrede autorskih i srodnih prava iz članka 10. Konvencije, nisu propisana kao kaznena
djela koja je moguće počiniti uporabom računalnog sustava ali su odredbe kaznenih djela povreda
prava autora ili umjetnika izvođača (članak 229.), nedozvoljena uporaba autorskog djela ili izvedbe
umjetnika izvođača (Članak 230.) i povreda prava proizvoditelja zvučne ili slikovne snimke i prava u
vezi s radiodifuzijskim emisijama (članak 231.) dovoljno široki da obuhvaćaju i kaznena djela
počinjena pomoću računalnih sustava.

3
Dodatni protokol

Konvencija o kibernetičkom kriminalu dopunjena je Dodatnim protokolom uz Konvenciju o
kibernetičkom kriminalu o inkriminiranju djela rasističke i ksenofobne naravi počinjenih pomoću
računalnih sustava (Narodne novine – međunarodni ugovori 4/2008.).  Implementacija odredbi
Konvencije u Kazneni zakon izvršena je i prije njegova stupanja na snagu (Narodne novine
105/2004.).

ODREDBE DODATNOG PROTOKOLA

ODREDBE KZ

Članak 3.- ŠIRENJE RASNOG I
KSENOFOBNOG MATERIJALA POMOĆU
RAČUNALNIH SUSTAVA
1. Svaka stranka će usvojiti zakonodavne i druge
potrebne mjere kako bi se, u skladu s njezinim
domaćim pravom, utvrdilo kao kazneno djelo,
ako je počinjeno namjerno i neovlašteno, sljedeće
ponašanje:
distribuiranje ili omogućavanje dostupnim
javnosti na neki drugi način, rasnog i
ksenofobnog materijala, pomoću računalnoga
sustava.
2. Stranka može pridržati pravo da ne zahtijeva
kaznenu odgovornost za ponašanje utvrđeno
odredbama stavka 1. ovoga članka ako materijal
iz članka 2. stavka 1. zagovara, promiče ili potiče
diskriminaciju koja nije povezana s mržnjom ili
nasiljem, ukoliko postoje drugi djelotvorni pravni
lijekovi.
3. Ničime ne utječući na odredbe stavka 2. ovoga
članka, stranka može pridržati pravo da ne
primjenjuje odredbe stavka 1. u onim slučajevima
diskriminacije u kojima, zbog načela o slobodi
izražavanja utvrđenih u njezinu domaćem pravu,
ne može omogućiti korištenje djelotvornih
pravnih lijekova iz stavka 2.

Rasna i druga diskriminacija
Članak 174.

(4) Tko s ciljem iz stavka 3. ovoga članka putem
računalnog sustava raspačava ili na drugi
način učini dostupnim javnosti materijale kojima
se poriče, znatnije umanjuje, odobrava ili
opravdava kazneno djelo genocida ili zločina
protiv čovječnosti,
kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do tri
godine.

Članak 4. PRIJETNJA MOTIVIRANA
RASIZMOM I KSENOFOBIJOM

Članak 5. - UVREDA MOTIVIRANA
RASIZMOM ILI KSENOFOBIJOM

Članak 6. - PORICANJE, BITNO
UMANJIVANJE, ODOBRAVANJE ILI
OPRAVDAVANJE GENOCIDA ILI
ZLOČINA PROTIV ČOVJEČNOSTI

4
Postupovno pravo

Odredbe postupovnog prava Konvencije  implementirane su u Zakon o kaznenom postupku (Narodne
novine 152/08. i 76/09).2

ODREDBE KONVENCIJE

ODREDBE ZKP

Članak 16. - HITNA ZAŠTITA
POHRANJENIH RAČUNALNIH
PODATAKA
1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi njena nadležna tijela
mogla naložiti, ili na drugi način postići, hitnu
zaštitu određenih računalnih podataka,
uključujući podatke o prometu koji su pohranjeni
pomoću računalnog sustava, a naročito kada
postoji osnova za sumnju da su računalni podaci
osobito podložni mogućnosti uništenja ili
mijenjanja.
2. Kada stranka provodi zaštitu iz stavka 1. ovoga
članka izdavanjem naloga nekoj osobi da zaštiti
određene pohranjene računalne podatke koje ta
osoba posjeduje ili kontrolira, tada će stranka
usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako bi
se tu osobu obvezalo da te računalne podatke
zaštiti i sačuva njihovu cjelovitost sve dok je to
nužno, ali najviše 90 dana, kako bi nadležnim
tijelima bilo omogućeno da zahtijevaju njihovo
otkrivanje. Stranka može predvidjeti mogućnost

Članak 263.
(4) na prijedlog državnog odvjetnika sudac istrage
može rješenjem odrediti zaštitu i čuvanje svih
računalnih podataka iz stavka 1. ovog članka, dok
je to potrebno, a najdulje šest mjeseci osim:
1) ako nisu uključeni u počinjenje slijedećih
kaznenih djela iz Kaznenog zakona: povrede
tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih
podataka, programa ili sustava (članak 223.),
računalnog krivotvorenja (članak 223.a) i
računalne prijevare,
2) ako nisu uključeni u počinjenje drugog
kaznenog djela za koje se progoni po službenoj
dužnost počinjenog pomoću računalnog sustava,
3) ako ne služe kao dokaz za kazneno djelo za
koje se vodi postupak.

2 Ovaj Zakon objavit će se u »Narodnim novinama«, a stupa na snagu 1. siječnja 2009. osim: – članaka 1. – 230.,
232. – 496. i 509. – 569. koji stupaju na snagu 1. srpnja 2009. u predmetima za kaznena djela iz članka 21.
Zakona o Uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta (»Narodne novine«, br. 82/01., 12/02.,
33/05., 48/05. – ispravak). – članaka 1. – 230., 232. – 496. i 509. – 569. koji stupaju na snagu 1. rujna 2011.
Članak 575. Zakona o kaznenom postupku Narodne novine 152/08, i 76/09..

naknadnog obnavljanja naloga.
3. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi se skrbnika ili drugu
osobu koja čuva računalne podatke obvezalo da
drži u tajnosti poduzimanje tih postupaka tijekom
razdoblja koje je utvrđeno unutarnjim pravom
stranke.

3. Ovlaštene i postupci navedeni u ovom članku
bit će u skladu s člancima 14. i 15. ove
Konvencije.

Članak 17. - HITNA ZAŠTITA I
DJELOMIČNO OTKRIVANJA PODATAKA
O PROMETU
1. Svaka stranka će u pogledu podataka o
prometu koje je potrebno zaštititi temeljem članka
16. usvojiti zakonske i druge mjere potrebne kako
bi bilo osigurano:
a. da takva hitna zaštita podataka o prometu bude
moguća bez obzira je li prijenos te komunikacije
bio uključen samo jedan ili više davatelja usluga;
i
b. hitno otkrivanje nadležnom tijelu stranke, ili
osobi koju to tijelo imenuje, dovoljne količine
podataka o prometu kako bi bili identificirani
davatelji usluga i put kojim je komunikacija
prenesena.
2. Ovlaštenja i postupci navedeni u ovom članku
bit će u skladu s člancima 14. i 15. ove
Konvencije.

Članak 18. - NALOG ZA PROIZVODNJU
1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi njena nadležna tijela bila
ovlaštena naložiti:
a. osobi na državnom području stranke da dostavi
određene računalne podatke koje ta osoba
posjeduje ili kontrolira, a koji su pohranjeni u
računalnom sustavu ili na mediju za pohranu
računalnih podataka i
b. davatelju usluga koji svoje usluge nudi na
državnom području stranke da dostavi
pretplatničke informacije koje se odnose na te
usluge, a koje informacije taj davatelj usluga
posjeduje ili kontrolira.
2. Ovlaštenja i postupci navedeni u ovom članku
bit će u skladu s člancima 14. i 15. ove
Konvencije.
3. U smislu ovog članka, izraz "pretplatničke
informacije" označava sve informacije u obliku
računalnog podatka ili u bilo kojem drugom
obliku, koje ima davatelj usluga, a koje se tiču

Članak 263.
(2) Podaci iz stavka 1. ovog članka, na pisani
zahtjev državnog odvjetnika se moraju predati
državnom odvjetniku u cjelovitom, izvornom,
čitljivom i razumljivom obliku. Državni odvjetnik
u zahtjevu određuje rok u kojem se imaju predati
podaci. U slučaju odbijanja predaje, može se
postupiti prema članku 259. stavku 1. ovog
Zakona.

pretplatnika na njegove usluge, osim podataka o
prometu ili sadržaju, a temeljem kojih informacija
može biti utvrđeno slijedeće:
a. vrsta komunikacijske usluge koja je korištena,
poduzete tehničke mjere i razdoblje pružanja
usluge;
b. pretplatnikov identitet, poštanska ili
zemljopisna adresa, broj telefona i drugi pristupni
broj te informacije za slanje računa i informacije
o plaćanju, raspoložive na osnovi pretplatničkog
ugovora ili sporazuma;
c. sve druge informacije o mjestu gdje je
komunikacijska oprema instalirana, raspoložive
na osnovi pretplatničkog ugovora ili sporazuma.

Članak 19. - PRETRAGA I ODUZIMANJE
POHRANJENIH RAČUNALNIH
PODATAKA
1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi njena nadležna tijela bila
ovlaštena izvršiti pretragu ili na sličan način imali
pristup:
a. računalnom sustavu ili njegovom dijelu kao i
računalnim podacima pohranjenim na njima;
b. mediju za pohranu računalnih podataka u
kojemu računalni podaci mogu biti pohranjeni na
državnom području stranke.
2. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne da bi se osiguralo da u
slučajevima kada njena tijela pretražuju ili na
sličan način pristupaju određenom računalnom
sustavu ili njegovom dijelu u skladu s točkom (a)
stavka 1. ovog članka, s osnovanom sumnjom da
su traženi podaci pohranjeni na drugom
računalnom sustavu ili njegovom dijelu na
državnom području stranke, a tim se podacima
može zakonito pristupiti iz prvog sustava, ili su
njemu dostupni – ta tijela budu u mogućnosti
hitno protegnuti pretragu ili slično postupanje i na
taj drugi sustav.
3. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi ovlastila svoja nadležna
tijela za oduzimanje ili osiguranje na neki drugi
način računalnih podataka kojima je pristupljeno
u skladu s odredbama stavka 1. ovog članka. Te
mjere će uključivati davanje ovlaštenja tijelima
da:
a. oduzmu ili na sličan način osiguraju računalni
sustav, njegov dio ili medij za pohranu računalnih
podataka;

Članak 257.
(1) Pretraga pokretnih stvari obuhvaća i pretragu
računala i s njim povezanih uređaja drugih
uređaja koji služe prikupljanju, pohranjivanju i
prijenosu podataka, telefonskim, računalnim i
drugim komunikacijama i nositelja podataka. Na
zahtjev tijela koje poduzima pretragu, osoba koja
se koristi računalom ili ima pristup računalu ili
drugom uređaju ili nositelju podataka, te davatelj
telekomunikacijskih usluga, dužni su omogućiti
pristup računalu, uređaju ili nositelju podataka, te
dati potrebne obavijesti za nesmetanu uporabu i
ostvarenje ciljeva pretrage.

Članak 263.
(1) Odredbe članka 261. ovog Zakona3 odnose se
i na podatke pohranjene u računalima i s njim
povezanim uređajima, te uređajima koji služe
prikupljanju i prijenosu podataka, nositelje
podataka i na pretplatničke informacije kojima
raspolaže davatelj usluga, osim kad je prema
članku 262. ovog Zakona privremeno oduzimanje
predmeta zabranjeno.

3 Privremeno oduzimanje predmeta,Članak 261. (1) Predmeti koji se imaju oduzeti prema kaznenom zakonu, ili
koji mogu poslužiti pri utvrđivanju činjenica u postupku, privremeno će se oduzeti i osigurati njihovo čuvanje.

b načine i zadrže kopiju tih računalnih podataka;
c. učine nepristupačnim ili odstrane te računalne
podatke iz računalnog sustava kojemu je
pristupljeno.
4. svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne mjere kako bi njena nadležna
tijela bila ovlaštena naložiti svakoj osobi koja ima
saznanja o funkcioniranju računalnog sustava ili o
mjerama poduzetim radi zaštite računalnih
podataka u njemu da dade informacije  koje su
razumno nužne kako bi se omogućilo
poduzimanje mjera navedenih u stavcima 1. i 2.
ovog članka.

Članak 20. - PRIKUPLJANJE
RAČUNALNIH PODATAKA U REALNOM
VREMENU
1. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi njena nadležan tijela bila
ovlaštena u realnom vremenu:
a. prikupiti ili snimiti primjenom tehničkih
sredstava na državnom području te stranke, te
b. primorati davatelja usluga u okviru njegovih
postojećih tehničkih mogućnosti da:
i. prikupi ili snimi primjenom tehničkih sredstava
na državnom području te stranke ili
ii. surađuje i pomogne nadležnim tijelima da
prikupe i snime podatke o prometu u vezi s
određenim komunikacijama na svojem državnom
području prenesenima pomoću računalnog
sustava.
2. Kada stranka zbog uspostavljenih načela
svojega unutarnjeg pravnog sustava ne može
usvojiti mjere navedene u točki (a) stavka 1., ona
može umjesto toga usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi se osiguralo prikupljanje
ili snimanje u realnom vremenu podataka o
prometu vezanih uz određene komunikacije na
njenom državnom području primjenom tehničkih
sredstava na tom području.
3. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi se davatelja usluga
obvezalo da čuvaju u tajnosti činjenicu da je
iskorišteno neko od ovlaštenja propisano ovim
člankom, kao i sve informacije o tome.
4. Ovlaštenja i postupci navedeni u ovom članku
bit će u skladu s člancima 14. i 15. ove
Konvencije.

Članak 263.

(3) Podatke iz stavka 1. ovog članka, snimit će u
realnom vremenu tijelo koje provodi radnju. Pri
obavljanju, snimanju, zaštiti i čuvanju podataka
posebno će voditi računa o propisima koji se
odnose na čuvanje tajnosti određenih podataka
(članak 186. do 188.). Prema okolnostima, podaci
koji se odnose na kazneno djelo zbog kojeg se
postupa, a potrebni su osobi prema kojoj se
provodi mjera, mogu se snimiti na odgovarajuće
sredstvo i vratiti toj osobi i prije okončanja
postupka.

Članak 21. - PRESRETANJE PODATAKA O
SADRŽAJU
Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge mjere
potrebne kako bi njena nadležna tijela, u odnosu
na određena teška djela utvrđena unutarnjim
pravom, bila ovlaštena u realnom vremenu:
a. prikupiti ili snimiti primjenom tehničkih
sredstava na državnom području te stranke, te
b. primorati davatelja usluga u okviru njegovih
postojećih tehničkih mogućnosti da:
i. prikupi ili snimi primjenom tehničkih sredstava
na državnom području te stranke i
ii. surađuje i pomogne nadležnim tijelima da
prikupe i snime podatke o sadržaju u vezi s
određenim komunikacijama na svojem državnom
području prenesenima pomoću računalnog
sustava.
2. Kada stranka zbog uspostavljenih načela
svojega unutarnjeg pravnog sustava ne može
usvojiti mjere navedene u točki (a) stavka 1., ona
može umjesto toga usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi se osiguralo prikupljanje
ili snimanje u realnom vremenu podataka o
sadržaju podataka o navedenim komunikacijama
na njenom državnom području primjenom
tehničkih sredstava na tom području.
3. Svaka stranka će usvojiti zakonske i druge
mjere potrebne kako bi se davatelje usluga
obvezalo da čuvaju u tajnosti činjenicu da je
iskorišteno neko od ovlaštenja propisano ovim
člankom, kao i sve informacije o tome.
4. Ovlaštenja i postupci navedeni u ovom članku
bit će u skladu s člancima 14. i 15, ove
Konvencije.

Članak 332.
(1) Ako se istraga ne može provesti na drugi
način ili to bilo moguće samo uz nerazmjerne
teškoće, na pisani obrazloženi zahtjev državnog
odvjetnika, sudac istrage može protiv osobe za
koju postoje osnove sumnje da je sama počinila
ili zajedno s drugim osobama sudjelovala u
kaznenom djelu iz članka 334. ovog Zakona,
pisanim, obrazloženim nalogom odrediti posebne
dokazne radnje kojima se privremeno
ograničavaju neka ustavna prava građana, i to:
1) nadzor i tehničko snimanje telefonskih
razgovora i drugih komunikacija na daljinu,
2) presretanje, prikupljanje i snimanje računalnih
podataka,4

5
Zaključak

Kaznena djela Povreda tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti računalnih podataka, programa ili sustava,
Računalno krivotvorenje, Računalna prijevara potpuno su nova kaznena djela, čine dio sedamnaeste
glave Kaznenog zakona – Kaznena djela protiv imovine i jezgru grupacije kaznenih djela računalnog
kriminaliteta. Odredbe o kaznenim djelima Rasne i druge diskriminacije i kaznena djela Povrede
autorskih i srodnih prava sadrže, pored ostalih i odredbe koje se odnose na kaznena djela počinjena
uporabom računalnog sustava ili mreže. Kaznena djela Konvencije su gotovo u cijelosti
implementirana u odredbe Kaznenog zakona.
Zakon o kaznenom postupku, donesen 2008. godine, u potpunosti je novi zakon koji potpuno na novi
način uređuje kazneni postupak u Republici Hrvatskoj. Implementirane odredbe Postupovnog prava
Konvencije omogućuju učinkovito prikupljanje dokaza o računalnom kriminalitetu.

4 Člankom 334. propisan je katalog kaznenih djela zbog kojih je moguće odrediti Posebne dokazne radnja iz
članka 332. ZKP.
Implementacija odredbi Konvencije u odredbe Kaznenog i Kaznenog procesnog prava u RH,
predstavljaju minimum harmonizacije propisa RH s odredbama Konvencije. Njihova primjena uz
eventualne izmjene i dopune tijelima kaznenog progona daju učinkovite alate za otkrivanje i
procesuiranja kaznenih djela računalnog kriminaliteta i međunarodnu suradnju5 u suzbijanju kaznenih
djela računalnog kriminaliteta.

6
Literatura

Dodatni protokol uz konvenciju o kibernetičkom kriminalu o inkriminiranju djela rasističke i
ksenofobne naravi počinjenih pomoću računalnih sustava NN – Međunarodni ugovori 4/2008.
Selinšek, L. Odzivi slovenskega kazenskega prava na kibernetski kriminal, Pravna praksa, št. 28/2005.
Vojković. G., Štambuk – Sunjić M., Konvencija o kibernetičkom kriminalu i kazneni zakon Republika
Hrvatske, Zbornik Pravnog fakulteta u Splitu, 2006. Broj 1
Kazneni zakon,  NN 110/97., 27/98., 50/00., 129/00., 51/01., 111/031., 190/032., 105/04., 71/06.,
110/07. i 152/08.
Zakon o kaznenom postupku, NN 152/08. 76/09.
Konvencija o kibernetičkom kriminalu NN 9/2002. i 4/2004.
Internet:
http://conventions.coe.int./Treaty/Commun/ListeDeclarations.asp?..

5 Za međunarodnu suradnju RH je prema odredbama članka 35. Konvencije odredila kontaktno mjesto u
Ministarstvu unutarnjih poslova, Upravi kriminalističke policije, Ilica 335, Zagreb i prema odredbama članka 27.
Konvencije Ministarstvo pravosuđa, Dežmanova 6, Zagreb.
http://conventions.coe.int./Treaty/Commun/ListeDeclarations.asp?... Od 03. 05. 2009.


Business competence as the key competence in the technique and technology curriculum framework

Preskoči na sadržaj
[image]
•  Naslovna
•  Usluge
○  Praćenje i analiza društvenih medija
○  Istraživanja
○  Medijske analize
○  Monitoring oglašavanja
•  O nama
•  Studije slučajeva
•  Blog
•  Kontaktirajte nas
•  [image]HR
○  [image]EN
•  Naslovna
•  Usluge
○  Praćenje i analiza društvenih medija
○  Istraživanja
○  Medijske analize
○  Monitoring oglašavanja
•  O nama
•  Studije slučajeva
•  Blog
•  Kontaktirajte nas
•  [image]HR
○  [image]EN
Nije moguće pronaći ovu stranicu!
Žao nam je. Ali stranica koju tražite nije dostupna.
Možda možete isprobati novo pretraživanje.
Natrag na početnu stranicu
[image]
Izbornik
Naslovna
O nama
Studije slučajeva
Kontaktirajte nas
Blog
Usluge
Praćenje i analiza društvenih medija
Istraživanja
Medijske analize
Monitoring oglašavanja
Važni linkovi
Polica privatnosti
Podaci o tvrtci
•
•
•  [image]HR
○  [image]EN
Copyright – MediaNet 2021.
Made by: Tera Premium d.o.o.
Ova web stranica koristi kolačiće tako da vam možemo pružiti
najbolje moguće korisničko iskustvo. Vaš pristanak potreban
nam je za korištenje kolačića, kako bismo našu stranicu
unaprijeđivali posebno za vas.
Saznaj višePrihvaćam
Manage consent
 Zatvori
Privacy Overview
This website uses cookies to improve your experience while you
navigate through the website. Out of these, the cookies that are
categorized as necessary are stored on your browser as they are
essential for the working of basic functionalities of the website. We
also use third-party cookies that help us analyze and understand
how you use this website. These cookies will be stored in your
browser only with your consent. You also have the option to opt-out
of these cookies. But opting out of some of these cookies may affect
your browsing experience.
Necessary
Necessary
Uvijek omogućeno
Necessary cookies are absolutely essential for the website to
function properly. These cookies ensure basic functionalities and
security features of the website, anonymously.
Kolačić
Trajanje
Opis
cookielawinfo-
checkbox-analytics
11
months
This cookie is set by GDPR
Cookie Consent plugin. The
cookie is used to store the user
consent for the cookies in the
category "Analytics".
cookielawinfo-
checkbox-functional
11
months
The cookie is set by GDPR
cookie consent to record the user
consent for the cookies in the
category "Functional".
cookielawinfo-
checkbox-necessary
11
months
This cookie is set by GDPR
Cookie Consent plugin. The
cookies is used to store the user
consent for the cookies in the
category "Necessary".
cookielawinfo-
checkbox-others
11
months
This cookie is set by GDPR
Cookie Consent plugin. The
cookie is used to store the user
consent for the cookies in the
category "Other.
cookielawinfo-
checkbox-performance
11
months
This cookie is set by GDPR
Cookie Consent plugin. The
cookie is used to store the user
consent for the cookies in the
category "Performance".
viewed_cookie_policy
11
months
The cookie is set by the GDPR
Cookie Consent plugin and is
used to store whether or not user
has consented to the use of
cookies. It does not store any
personal data.
Functional
Functional
Functional cookies help to perform certain functionalities like
sharing the content of the website on social media platforms, collect
feedbacks, and other third-party features.
Performance
Performance
Performance cookies are used to understand and analyze the key
performance indexes of the website which helps in delivering a
better user experience for the visitors.
Analytics
Analytics
Analytical cookies are used to understand how visitors interact with
the website. These cookies help provide information on metrics the
number of visitors, bounce rate, traffic source, etc.
Advertisement
Advertisement
Advertisement cookies are used to provide visitors with relevant ads
and marketing campaigns. These cookies track visitors across
websites and collect information to provide customized ads.
Others
Others
Other uncategorized cookies are those that are being analyzed and
have not been classified into a category as yet.
Spremi i prihvati


Prevodilački alati u funkciji kvalitete prijevoda

Skoči na glavni sadržaj
[image] [image]
•
•
•  english
•
Prijava i registracija
Prijava Promjena načina
autentikacije Registracija
•  [image]
•  Navigation
•  1 Početna
•  O Hrčku
•  O Hrčku
○  O Hrčku
○  Interoperabilnost
○  Politike korištenja
○  Savjet Hrčka
○  Kontakt
○  Redovne nadogradnje
•  Časopisi
○  Abecedno
○  Po područjima
•  Za uredništva
○  Posjećenost časopisa
○  Statusi časopisa
○  Upute za administratore časopisa
○  Izajava o otvorenom pristupu
○  Kriteriji uvrštavanja časopisa
○  Prijava časopisa u Hrčak
○  Alati
•  Za autore
○  Prijava radova
○  ORCID identifikator
Informatologia, Vol. 43 No. 1, 2010.
Izvorni znanstveni članak
TRANSLATION TOOLS AS CONTRIBUTORS TO TRANSLATION
QUALITY
Vlasta Kučiš ; Odsjek za prevoditeljstvo, Filozofski fakultet,
Sveučilište u Mariboru, Maribor, Slovenija
Puni tekst: hrvatski pdf 706 Kb
str. 19-33
preuzimanja: 4.069
citiraj
Sažetak
This paper analyses an intense and revolutionary development
strategy of information and digital technology from translational
and communicational points of view, as well as its impact and
application in the field of the profession of translation. Rapid
advances in the field of information and computer technologies
made a significant impact on the field of translation, and
information technology has changed the way information is
produced and disseminated. The Internet and international web
sites have created new methods and perspectives for translation.
Translation professionals don't use just the traditional and classical
translation support tools – printed dictionaries, glossaries,
encyclopedias and other printed tools. CAT (Computer-Assisted
Translation), Machine Translation and online translation tools and
resources like electronic dictionaries, terminology databases,
translation memories, online bilingual text databases and other
computerized tools are resources used on a daily basis in the
modern translation practice. In this paper, the author is trying to
underline the importance and influence of a new global and
technological paradigm on the professional translator, concluding
that the translator has to acquire new skills in order to remain
efficient on the competitive multilingual market.
In the second part of the research the article analyzes the quality
and consistency of translation using electronic translation tools such
as Evrokorpus and Evroterm – free tools accessible through
www.evrokorpus.gov.si and www.evroterm.gov.si that are a result
of the translation of EU legal acts by the Translation Sector of the
Government of the Republic of Slovenia. The article checks the
hypothesis whether modern electronic translation tools contribute
to quality and consistency of translation and gaining new,
competitive knowledge and skills of translators.
Ključne riječi
translation tools; translator; translation quality; Evroterm;
Evrokorpus
Hrčak ID:
53039
URI
https://hrcak.srce.hr/53039
Datum izdavanja:
29.3.2010.
Podaci na drugim jezicima: hrvatski
Posjeta: 6.070 *
2021 © Portal hrvatskih znanstvenih i stručnih časopisa - Hrčak
Izjava o pristupačnosti | Politika privatnosti | Kontakt


Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu armiranobetonsku konstrukciju

votle glinene opeke;mikrostrukture;zapoznelo oblikovanje entringita;mehanske lastnosti;termične analize;clay hollow bricks;microstructure;delayed ettringite formation;mechanical properties;thermal analysis;info:eu-repo/classification/udc/691

Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

96

DIJAGNOSTICIRANJE UZROKA DEGRADACIJE ŠUPLJIH OPEČNIH
BLOKOVA UGRAĐENIH U STROPNU ARMIRANOBETONSKU
KONSTRUKCIJU

Samo LUBEJ
Univerzitet u Mariboru, Fakultet za građevinarstvo, Smetanova ulica 17, 2000 Maribor
Boris LUTAR
Univerzitet u Mariboru, Fakultet za građevinarstvo, Smetanova ulica 17, 2000 Maribor

Sažetak: U konstrukciji montažnih stropova od šupljih opečnih blokova, koji su element ispune između nosivih
armiranobetonskih greda, u razdoblju od četiri godine poslije njihove izgradnje došlo je do znatnih oštećenja.
Oštećenja stropova manifestirala su se odlamanjem dijelova šupljih opečnih blokova, što je ugrožavalo sigurnost
ljudi. Uporabom optičkog mikroskopa i elektronskog mikroskopa, kao i kemijske mikroanalize EDS (Energy
Dispersive System), analizirana je oštećena keramika te je utvrđena prisutnost iskristalizirane soli. EDS analizom
utvrđena je prisutnost kemijskih elemenata (Al i S), koji uz utvrđenu morfologiju kristala ukazuju na mogućnost
prisutnosti minerala etringita (Al2O33CaSO4 x 32H2O). Numeričkom analizom uz primjenu metode konačnih
elemenata, uporabom računalnog programa COSMOS Design STAR 3.0 od SRAC (Structural Research and
analisis Corporation USA), procijenjen je utjecaj temperaturnih opterećenja na koncetraciju naprezanja na vrhu
mikropukotina i na njihovo širenje. U numeričkoj analizi eksperimentalno su uzeta u obzir određena fizikalno-
mehanička svojstva materijala. Analizirani su primjeri šupljih opečnih blokova s prisutnošću bijelih kristala i bez
njih. Prikazan je raspored faktora sigurnosti po modelu u odnosu na Mises-ovu hipotezu razaranja. Rezultati
eksperimentalnih i numeričkih istraživanja pokazali su da kemijska degradacija šupljih opečnih blokova, u
kombinaciji s temperaturnim opterećenjem koje nastaje zbog promjena klimatskog režima, može uzrokovati takva
oštećenja te da je time ugrožena i sigurnost konstrukcije.

Ključne riječi: šuplji opečni blokovi, mikrostruktura, zakašnjelo stvaranje entringita (DEF), mehanička svojstva,
toplotna analiza

DIAGNOSING THE CAUSES OF CLAY HOLLOW BRICKS DEGRADATION
EMBEDDED IN THE REINFORCED CONCRETE CEILING

Abstract: Over a two-year period following the construction completion extensive damage has occurred in the
mountable brick ceilings at the University of Maribor administrative quarters. The damage of the ceilings
consisted in falling pieces of brick filling – construction ceramics, which presented a potential hazard to people.
Using the optical as well as electronic microscope methods combined with chemical analysis EDX (Energy
Dispersive X-Ray Analysis) we confirmed the presence of the white crystals, which could be mineral ettringite
(Al2O33CaSO4 x 32H2O) that can, when present in construction ceramics, cause degradation of matter through
expansion. By means of numerical analysis using final elements method and by means of the COSMOS Design
STAR 3.0 computer software (by SRAC - Structural Research and Analysis Corporation USA) we were able to
experimentally determine effects of temperature fluctuation. The experimentally assessed physical-mechanical
characteristics of the material were considered in the numerical analysis. Both cases, brick filling containing the
white crystals and brick filling without white crystals were analysed. The safety factor distribution on the model
according to Mises demolition hypothesis was shown. It was confirmed on basis of experimental research that the
chemical degradation of construction ceramics combined with temperature fluctuation due to climate changes,
even without considering degradations due to technological production process, can lead to such damage in the
material as to cause a safety hazard.

Key words: clay hollow bricks, mycrostructure, delayed ettringite fomation (DEF), echanical properties, thermal
analysis
Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

97
1
Uvod

Građevinska keramika predstavlja keramičke proizvode koji se upotrebljavaju u građevinarstvu. U tehnološkom
procesu proizvodnje kao osnovna sirovina upotrebljava se opekarska glina. U glinama su obično u obliku
primjesa prisutni i sulfati, a prije svega gips. Gips je u vodi topiva sol i nepoželjan je u građevinskoj keramici, jer
uzrokuje izlučivanje topivih minerala koji kod keramičkih proizvoda uzrokuju mehaničko razaranje materijala. U
tehnološkom procesu izrade građevinske keramike opekarskoj glini se dodaju i dodatci kojima se snižava
temperatura pečenja. Dodaje se prije svega vapno koje sadrži i primjese. Vapnena zrna koja su primiješana
opekarskoj glini se pri pečenju gline promijene u negašeno vapno koje za sebe veže vlagu i pretvara se u gašeno
vapno. Na mjestima većih koncetracija gašenog vapna u građevinskoj keramici, zbog utjecaja vlage poveća se
volumen materijala, što uzrokuje mikropukotine i razaranje materijala. Poznato je također da vapneni minerali
mogu materijal i učvrstiti kao što je to evidentno kod stijena od škriljavca, ali ova karakteristika odmah se
pogoršava ako dolazi do cikličkog vlaženja i sušenja [1]. U biti, za građevinsku keramiku kao materijal vrijedi da
prisutnost ili odsutnost karbonata vrlo bitno utječe na razvoj poroznosti, na teksturu i fizikalno-mehanička
svojstva. Karbonati u sirovoj glini uzrok su nastanka mikropukotina i pora, ali njihova odsutnost nužno smanjuje
poroznost te podiže temperaturu pečenja [2]. Poroznost je vrlo bitna karakteristika građevinske keramike koja
utječe najčešće na: kemijsku reaktivnost, čvrstoću, trajnost i opću kakvoću.
Količina i raspodjela pora ovisi o kakvoći gline, prisutnim aditivima, nečistoćama i temperaturi pečenja. Uz
višu temperaturu pečenja povećava se udio pora veličine od 3 do 15 μm, smanjuje se međusobna povezanost tih
pora i isto tako se smanjuje udio pora manjih od 3 μm. Takav tip poroznosti ima bitan utjecaj na trajnost opeke.
Također je bitno da pore nisu međusobno povezane, jer kod takve opeke nema rizika od štetnog djelovanja u
vodi otopljenih soli. U građevinarstvu je poznat primjer cvjetanja soli koji je izrazito estetskog karaktera, dok
kristalizacija soli može uzrokovati ozbiljne degradacije [3]. Za opeku kao građevinski materijal poznato je da je
prisutnost vapnenih minerala bitno povezana sa svojstvom vodoupojnosti i otpornosti na mraz. Vrijedi pravilo da u
vodi topive soli pogoršavaju otpornost opeke na djelovanja cikličkog smrzavanja i odmrzavanja [4]. U
građevinarstvu je poznata sulfatna korozija opeke i hidratizirani mort. Obično se ova kemijska reakcija dogodi na
spoju ovih materijala, kada u vodi otopljeni sulfati reagiraju s trikalcij–aluminatom kojega ima u portland cementu.
Produkt ove reakcije je mineral etringit–trikalcij sulfoaluminat hidrat [5]. Sulfati mogu biti prisutni u opeci zbog tri
razloga:
-
mogu penetrirati iz okoline zbog zagađenja zraka sa SO2
-
mogu biti već prisutni u opeci njačešće zbog pečenja na nižim temperaturama, također mogu biti prisutni
u sirovini i mogu se pojaviti ako ih ima u energentu koji se koristi za pečenje
-
mogu penetrirati s transportom vode po kapilarama [3], [6].
U vodi rastopljene soli, koje se po materijalu transportiraju vlagom, uzrokuju pogoršanje karakteristika
materijala i degradaciju opečnih konstrukcija. Do pogoršanja mehaničkih karakteristika dolazi zbog kristalizacije u
vodi rastopljenih soli – najprije sulfata koji uzrokuju raspadanje materijala na nivou mikrostrukture [5, 7]. Ako su u
mortu koji je u neposrednoj blizini opeke prisutni sulfati, oni mogu u dužem vremenskom periodu izazvati sulfatnu
koroziju [8]. Do takvih pojava može doći samo u vlažnoj okolini, gde je prisutna voda zasićena sulfatima natrija i
kalija [7]. Poznato je da se sulfatni ioni iz betona ili morta mogu po kapilarama transportirati i u porozne dijelove
opeke [5]. Manje je poznato da primjese u dodanim otopljivačima mogu prouzročiti i stvaranje minerala etringita
koji poslije određenog vremena, u povoljnim uvjetima kao što su naprimjer visoka vlažnost i temperatura, također
uzrokuje degradaciju materijala. Mineral etringit nastaje uz potrebne uvjete. Materijal mora imati dovoljno velike
prostore za nastanak kristala i sadržavati dovoljno vode. Rastom igličastih kristala troši se voda i kristali ispune
prostor koji je u materijalu zauzimala voda. Fenomenološki dokaz nastanka etringita je prisutnost sulfata.
Reakcija nastanka etringita nije topokemijska. Poznato je da su mogući razlozi kemijske degradacije zidanih
konstrukcija alkalno–amorfne silikatne reakcije u kamenim agregatima, a također i sulfatne reakcije koje mogu
izazvati rast kristala etringita [3], [15]. Mineral etringit se formira zbog vapna i cementa u alkalnoj okolini, gde uz
prisutnost vlage dolazi do reakcije sa sulfatima i aluminatima [9]. Kako je volumen kristala etringita veći od
volumena reaktanata, može uzrokovati u strukturi keramičkih proizvoda, koji su porozni i imaju mikropukotine,
povećanje mikropukotina koje se zbog temperaturnog djelovanja konstrukcije postepeno povećavaju u pukotine.
Povećavanje i spajanje mikropukotina u pukotine lokalno veoma oslabi presjek keramičnog proizvoda. Moguće je
Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

98
da se zbog utjecaja lokalnih vlačnih naprezanja pojave i krti prijelomi koje smo utvrdili na primjeru proučavane
konstrukcije, montažnih ploča iz građevinske keramike – šupljeg opečnog bloka.
Na stropnoj konstrukciji, u koju su među armiranobetonskim nosačima bila ugrađena punila od šupljeg
opečnog bloka, četiri godine poslije ugradnje utvrđena su znatna oštećenja. Ugrađen šuplji opečni blok u stropu
bio je oštećen – napukao. Spajanje pukotina u zoni naprezanja stropne konstrukcije na nekim mjestima je
uzrokovalo otpadanje dijelova šupljeg opečnog bloka. Primjer takvog oštećnja prikazan je na slici 1.

Slika 1 - Tipično oštećenje na stropu

Svrha ovog istraživanja je utvrditi utjecaj kvalitete materijala i temperaturnih opterećenja na uočena
oštećenja na objektu. Oštećenja šupljih opečnih blokova počela su se pojavljivati četiri godine poslije ugradnje i to
u vrijeme prve sezone grijanja – objekt tri godine nije bio useljen.

2
Materijali i metode

Konstrukcija stropa bila je izvedena kao klasična pločasta brana. Nosivost stropne konstrukcije izvedena je 35 cm
visokim armiranobetonskim nosačima u oba pravca i čeličnim nosačima u sustav koji povezuje 7 cm debela
armiranobetonska ploča. Da bi se osigurala što manja masa stropa, bili su upotrijebljeni laki elementi – šuplji
opečni blok, na koji je za vrijeme ugradnje nalijepljena toplinska izolacija iz ekspandiranog polistirena. Primjer
sustava izvedene stropne konstrukcije dan je na slici 2.

Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

99

Slika 2 - Primjer izvedene stropne konstrukcije
Pukotine su se pojavile na najznačajnijim mjestima, po pravilu na donjim površinama  ugrađenih šupljih
opečnih blokova. Detaljan pregled konstrukcije je pokazao da nosivi elementi stropne konstrukcije,
armiranobetonski nosači, nisu deformirani i raspukli. Mjerenje deformacija stropnih konstrukcija na mjestu
maksimalnih opterećenja pokazalo je da na konstrukciji nema povećanih deformacija zbog uleknuća stropa,
odnosno relativnih pomicanja među nosećim elementima stropa. Prvobitna sumnja da je uzrok nastale štete
pogrešan proračun nosivosti stropa, isključena je kontrolom statičke procjene. Uzroci pojava oštećenja analizirani
su obimnim istraživanjima. Na terenu su uzeti uzorci materijala i izrađeno je geodetsko snimanje mjerenjem
deformacija konstrukcije. Standardnim proučavanjem uzoraka cijelih šupljih opečnih blokova, u laboratoriju je
izmjereno upijanje vode i utvrđena karakteristična tlačna čvrstoća. Pregled mikrostrukture materijala – uzoraka
uzetih iz objekta na mjestu oštećenja, izvršen je optičkim i elektronskim mikroskopom. Također je elektronskim
mikroskopom izvršena i kemijska analiza EDS (Energy Dispersive System). Ispitivanje je prije svega usmjereno
na kontrolu kvalitete materijala – šupljih opečnih blokova, zapravo čitavog neporušenog sustava betonske ploče s
elementima ispune od šupljih opečnih blokova koje iz stropa nije bilo moguće uzeti. Uzorci su uzeti od dijelova
šupljih opečnih blokova s pukotinama i bez njih. Pokusom je utvrđeno da se na dijelovima uzorka koji su imali
pukotine, na nekim mjestima prijelomnih površina pojavljuju kristali bijele boje. Izgled takve prijelomne površine
daje slika 3.

Slika 3 - Prijelomna površina uzorka šupljeg opečnog bloka s kristalima bijele boje

Na uzetim uzorcima dijelova šupljeg opečnog  bloka izmjereno je upijanje vode, vlačna čvrstoća i modul
elastičnosti. Upijanje vode je kod građevinske keramike važan podatak koji pokazuje usporednu vrijednost
proizvoda u građevinarstvu. Za građevinsku keramiku podrazumijevamo keramičke proizvode koji upijaju između
8 i 20% (m/m) vode. Upijanje vode je osobina koja ovisi o otvorenoj poroznosti materijala [10]. Upijanje vode za
ispitane uzorke utvrđeno je gravimetrijskom metodom. Uzorci su uronjeni u demineraliziranu vodu do
maksimalnog zasićenja, zatim sušeni u laboratorijskoj sušionici do konstantne mase na temperaturi 100±5ºC.
Uzorci za mjerenje mehaničkih svojstava materijala pripremljeni su iz dijelova šupljih opečnih blokova bez
pukotina i bez tragova bijelih kristala na prijelomnim površinama (oznaka uzorka je A1), s tragovima bijelih
kristala na prijelomnim površinama (oznaka uzorka B2) i iz slučajno izabranog dijela šupljih opečnih blokova
(oznaka uzorka je C3). Modul elastičnosti i razorne vlačne čvrstoće utvrđeni su tako da su uzorci opterećeni
vlačnom silom koja je narastala konstantnom brzinom 0,5 mm/minuti u laboratorijskim klimatskim uvjetima. Za
mjerenja je upotrijebljena univerzalna hidraulična kidalica INSTRON 1255.
Prijelomne površine uzorka šupljih opečnih blokova iz objekta pregledane su optičkim stereo mikroskopom
OLYMPUS SZX 12 i elektronskim mikroskopima JEOL 840A, JEOL JSM 5610, QUANTA 200 3D, odnosno
Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

100
SIRON 400 NC. Promatrane su prijelomne površine s kristalima bijele boje. Svrha promatranja bila je prije svega
utvrditi morfologiju kristala koji se pojavljuju na nekim prijelomnim površinama i njihov kemijski sastav. Za izradu
kemijske analize (EDS) upotrijebili smo elektronski mikroskop SIRION 400 NC i JEOL JSM 5610.
Budući da je pretpostavljeno da su oštećenja nastala i zbog temperaturnog djelovanja konstrukcije, izrađeni
su proračuni temperaturnih opterećenja šupljih opečnih blokova dimenzija 250 x 475 x 200 mm. U proračun je
uzeto u obzir da je vrijednost temperature na donjoj površini stropa 30ºC, a na gornjoj površini ta vrijednost iznosi
14ºC. Ove vrijednosti uzete su temeljem izvršenih mjerenja klimatskih uvjeta na objektu. Opterećenja na šuplje
opečne blokove i njihova vlastita težina nije uzeta u obzir, jer je u prethodnim proračunima utvrđeno da je taj
utjecaj beznačajan. Izračunavanja su bila izvedena po metodi konačnih elemenata programom COSMOS
DesignSTAR 3.0 od SRAC (Structural Research and Analysis Corporation) [11]. Ovaj program omogućava izradu
podataka za kontrolno izračunavanje programima PATRAN, ANSYS, IDEAS i drugim.
Prilikom izrade geometrijskog modela šupljeg opečnog bloka opeke uzeta je za debljinu stijenke vrijednost 8
mm, iako su stvarne debljine zidova na pojedinim mjestima i manje. U proračunu su uzeta u obzir laboratorijski
određena fizikalno-mehanička svojstva materijala. Za vrijednost koeficijenta linearnog temperaturnog rastezanja
(α) uzeto je 5,0 x 10-6K-1 i to na temelju podataka iz literature [12]. Treba napomenuti da vrijednost ovog
koeficijenta bitno utječe na rezultate, kao i debljina zidnog modela koja je inače u prosjeku veća od stvarnog
prosjeka stijenki šupljih opečnih blokova.
U proračunima također nisu uzete u obzir mikropukotine na stijenkama šupljih opečnih blokova, iako su one
stvarno uvijek prisutne zbog tehnološkog procesa njihove izrade. U tom bi se slučaju prikazane izračunate
vrijednosti još povećale. Za elemente promatranog geometrijskog modela izabrani su prostorni parabolični
elementi s prosječnom veličinom stranica 4 mm i ravnomjerni način mreženja. Zbog simetrije geometrijskog
modela bilo je moguće promatrati jednu četvrtinu jednog elementa šupljeg opečnog bloka. Promatrani model ima
42163 čvorišta, 169346 elemenata i 845208 linearnih algebarskih jednadžbi.

3
Rezultati i rasprava

3.1 Određivanje upijanja vode

Izmjerene vrijednosti upijanja vode za uzorke šupljih opečnih blokova kod kojih su na prijelomnim površinama
uočeni kristali bijele boje i za one na kojima kristala nema, dani su u tablici 1. Prosječna vrijednost upijanja vode
za uzorke s tragovima kristala bijele boje iznosila je 17,7% (m/m), a za uzorke bez tragova 16,9 % (m/m).

Tablica 1 - Vrijednosti upijanja vode (wt) za uzorke (1 do 5) s tragovima kristala bijele boje i za uzorke (I do
V) bez tragova kristala bijele boje na prijelomnim površinama

uzorak
wt (% m/m)
uzorak
wt (% m/m)
1
16,5 (min)
I
15,8 (min)
2
17,8
II
17,0
3
17,6
III
17,6
4
18,0
IV
18,3 (max)
5
18,5 (maks)
V
15,8

Laboratorijskim analizama utvrđeno je da je na uzorcima na kojima ima igličastih kristala u prosjeku veće
upijanje vode nego na uzorcima gdje tih kristala na površini nema.

3.2 Određivanje modula elastičnosti

Na osnovi krivulja σ/ε izračunan je modul elastičnosti E. Vlačna čvrstoća pojedinog uzorka određena je temeljem
izmjerene sile prilikom prijeloma uzorka. Karakteristične vrijednosti za modul elastičnosti E i vlačna čvrstoća dane
Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

101
su u tablici 2. Inženjerska vlačna čvrstoća Rm, uz uvažavanje nominalne prijelomne površine uzorka, a reducirana
vrijednost Rm* izračunana je uz djelomično uzimanje u obzir kose prijelomne površine uzorka.

Tablica 2 - Karakteristične vrednosti za modul elastičnosti (E) i natezna čvrstoća (Rm)

Uzorak
Fmax (kN)
E (MPa)
Rm (MPa)
Rm*(Mpa)
A1
1,45
22203
7,9
6,8
B2
1,95
44270
13,8
13,6
C3
1,57
40879
8,5
6,9

3.3 Pregled prijelomnih površina uzoraka mikroskopom

Prvo su optičkim mikroskopom pregledane prijelomne površine s kristalima bijele boje. Ustanovljeno je da su
kristali igličastog oblika i da se pojavljuju u grupama. Izgled je prikazan na slici 4.

Slika 4 - Fotografija kristala pregledanih optičkim mikroskopom

Svrha pregleda bila je prije svega utvrditi morfologiju kristala koji se pojavljuju na nekim prijelomnim
površinama i njihov kemijski sastav. Za pregled su pripremljena tri uzorka koja su imala na površini tragove bijelih
kristala i jedan uzorak s čistom prijelomnom površinom. Rezultati pregleda elektronskim mikroskopom, koji
pokazuju morfologiju kristala i čistu prijelomnu površinu bez kristala, dani su na slikama 5a), 5b) i 6a), 6b). Slika
7a) prikazuje polje kristala na kojima su izvršene mikrokemijske analize u točki, a na slikama 7b), 7c) i 7d) dani su
rezultati tih analiza. Na slici 8a) prikazan je spektar površine s kristalima na kojima je izvršena kemijsku analizu
EDS. Rezultat kemijske analize EDS dan je na slici 8b).

Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

102

5a) - Mikrograf (SEM, SEI s JEOL JSM 5610)-
povećanje 500 puta, površina s kristalima
Slika 5b) - Mikrograf (SEM, SEI s QUANTA 200
3D), povećanje 4000 puta, površina s kristalima

Slika 6a) - Mikrograf (SEM, SEI s QUANTA 200 3D)
- povećanje 1000 puta, površina bez kristala
Slika 6b) - Mikrograf (SEM, SEI s QUANTA 200 3D)
- povećanje 5000 puta, površina bez kristala

Slika 7 - a) SEM, SEI mikrograf kristala s JEOL JSM 5610, b), c) i d) EDS analiza u točki na kristalu

Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

103

Slika 8a) - Mikrograf (SEM, SEI s SIRION 400 NC) spektra površine kristala za kemijsku analizu (EDS); b)
Rezultat kemijske analize (EDS)

Iz fotografija prijelomne površine na kojima su prisutni bijeli kristali, pri povećanju 1000 i 5500 puta jasno je
da su igličasti kristali po površini raspoređeni neravnomjerno. EDS analizom smo ustanovili prisutnost kemijskih
elemenata C, O, Mg, Al, Si, S, K, Cu, i Fe. EDS analiza uzorka s čistom prijelomnom površinom ukazuje na
ravnomjernu prisutnost elementa O po čitavoj površini, elementi Al i S su prisutni u jedva mjerljivoj količini.
Linijska EDS analiza uzorka sa stvaranjem igličastih kristala pokazuje jaku oscilaciju elemenata S i Ca na
mjestima kristala. Prisutnost Si na tim mjestima praktično je vrlo mala, prisutan je samo na mjestu gde nema
kristala. Rezultate EDS analize spektra sa slike 8a) numerički su prikazani u tablici 3, a u tablici 4 dani su rezultati
EDS analize na pojedinim kristalima sa slike 7a).

Tablica 3 - Rezultati EDS analize mikroskopom SIRION NC 400 dani su u masenim %

Spektar
C
O
Mg
Al
Si
S
K
Ca
Fe
Na kristalu
13.67
58.60
0.33
0.92
2.73
0.49
0.69
22.56

Bez kristala

41.69

5.34
37.81

15.17
Na kristalu
2.40
43.07
1.14
1.37
2.92
2.17
1.22
45.71

Maksimalno
13.67
63.28
1.14
5.34
37.81
2.17
1.22
45.71
15.17
Minimalno
2.40
41.69
0.33
0.92
2.73
0.49
0.69
20.68
15.17

Tablica 4 - Rezultati EDS analize mikroskopom JEOL JSM 5610 dani su u masenim %

Spektar
C
O
Mg
Al
Si
S
K
Ca
Fe
Na kristalu
-
15,7
3,4
3,9
15,9
1,1
1,6
54,8
3,6
Na kristalu
-
16,3
3,2
0,7
6,0
1
-
72,8
-
Na kristalu
-
13,4
4,9
1,2
10,7
1,5
-
68,3
-

Istraživanja mehaničkih osobina pokazala su veliku rasutost rezultata, što potvrđuje opća svojstva za
keramičke materijale koji su strukturno heterogeni, porozni i krhki. Osnovna sirovina za izradu šupljih opečnih
blokova je “opekarska glina” koja sadrži relativno malu količinu kaolinita i mnogo drugih primjesa, kao na primer
kvarc, spojeve željeza i kalija. Na prijelomnim površinama na kojima su prisutni igličasti kristali utvrđen je kemijski
element sumpor. Na temelju izvršene kemijske analize i utvrđene izrazito igličaste strukture kristala, možemo
pretpostaviti da se radi o mineralu etringitu (trikalcij aluminat trisulfat) – Al2O33CaSO432H2O, koji je nastao kao
reakcija kalcij aluminijskog hidrata 3CaO Al2O3 Ca(OH)2 12H2O i otopljenih sulfata u vodi. Iz morfološke strukture
uočenih kristala na nekim prijelomnim površinama proučavanih uzoraka, jasno je da se radi o sporom rastu.
Kristali brzog rasta su tanki – kao niti, a kristali sporog rasta su deblji. Laboratorijskim analizama uzoraka nije
Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

104
dovoljno sigurno dokazana prisutnost minerala etringita. Izvršen je mikroskopski pregled i kemijska analiza
postupkom EDS koji nije tako siguran kao rendgenska difrakcija (XRD) [13]. Na prijelomnim površinama uzoraka
utvrđene su veoma male količine etringita. Metodom rendgenske difrakcije nažalost nije moguće identificirati
etringit ako se javlja u vrlo malim količinama [14].

3.4 Proračun temperaturnih opterećenja šupljih opečnih blokova

Geometrijski model za proračun prikazan je na slici 9a), a model s mrežom konačnih elemenata na slici 9b).

Slika 9a) - Pogled na izrađen geometrijski model šupljeg opečnog bloka; b) Pogled na mrežu elemenata
proučavanog modela

U proračunima je uzeto u obzir da su šuplji opečni blokovi na stranicama kruto upregnuti u nosače, a na
gornjoj i donjoj plohi slobodno. U plohama simetrije uzeti su u obzir rubni uvjeti, kao što je to prikazano na slici 10.

Slika 10 - Razmatrani rubni uvjeti i temperaturna opterećenja

Rezultati proračuna utjecaja temperaturnih opterećenja dani su za tri primera koji odgovaraju izmjerenim
modulima elastičnosti i izmjerenim vlačnim čvrstoćama materijala. Rezultati proračuna za uzorke A1, B2 i C3 dani
su u tablici 5.

Tablica 5 - Proračun utjecaja temperature

uzorak
σx (MPa)
σz (MPa)
σpr (MPa)
Rm (MPa)
Rm* (MPa)
E (MPa)
A1
3,9984
3,5001
3,6695
7,90
6,80
22203
B2
7,9724
6,9788
7,3166
13,80
13,60
44270
C3
7,3617
6,4442
6,7561
8,50
6,90
40879

Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

105
Rezultati proračuna temperaturnih opterećenja za uzorak A1 pokazuju da se normalna naprezanja σx
pojavljuju kao vlačna na donjoj strani. Na slikama 11a) i 11b) prikazana su mjesta na kojima dostižu najveću
vrijednost, ali koja je manja od obje vrijednosti na uzorcima izmjerenih vlačnih čvrstoća.

Slika 11a) - Raspored normalnih naprezanja σx po donjoj strani šupljeg opečnog bloka; b) Usporedna
naprezanja u izometričnom pogledu

Promjenjiva naprezanja σpr (von Mises stress) su manji od izmjerenih vlačnih čvrstoća, a prikazani su na
slici 11b). Pomaci Uy i rezultantna pomicanja prikazana su na slikama 12a) i 12b). Vrijednosti su dane u
milimetrima i male su.

Slika 12a) - Pomicanja Uy šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm); b) Rezultantna
pomicanja šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm )

Rezultati za uzorak B2 prikazuju veće normalna i usporedna naprezanja, ali koji su manji od izmjerenih
vlačnih čvrstoća. Na slikama 13a), 13b), 14a) i 14b) dana su pomicanja koja pokazuju mjesta mogućih pojava
većih vrijednosti normalnih i usporednih naprezanja i zbog relativnih pomicanja.

Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

106

Slika 13 a) - Pomicanja Uy šupljeg opečnog bloka u izomeričnom pogledu (u mm); b) Tijek pomicanja Uy
na donjoj strani šupljeg opečnog bloka (u mm)

Slika 14a) - Rezultantna pomicanja šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm); b) Prikaz
rezultantnih pomicanja na donjoj strani šupljeg opečnog bloka (u mm)

Rezultati za uzorak C3 najslabiji su glede izmjerene vlačne čvrstoće. Na slikama 15a) i 15b) prikazana su
normalna i usporedna naprezanja na donjoj strani, gdje su se zapravo i pojavila oštećenja šupljeg opečnog bloka.
Raspored pomicanja koji je dan na slikama 16a) i 16b) potvrđuje takvo stanje.

Slika 15a) - Raspored normalnih naprezanja x u izometričkom pogledu; b) Usporedna naprezanja u
izometričkom pogledu šupljeg opečnog bloka

Slika 16a) - Pomicanja Uy šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm); b) Rezultatska
pomicanja šupljeg opečnog bloka u izometričkom pogledu (u mm)
Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

107

Na slikama 17a) i 17b) prikazan je raspored faktora sigurnosti na modelu s obzirom na Misesovu hipotezu
razaranja. Slika 17a) pokazuje da je u pretežnom dijelu donje strane faktor sigurnosti manji od 2 (površina koja je
na slici obojena crveno), s obzirom na vrijednost vlačne čvrstoće 8,05 MPa. Još slabije stanje pokazuje slika
17b), gde je praktično čitava donja strana crveno obojena. Iz rezultata koji su dani u tablici 2 također vidimo da su
usporedna naprezanja veoma blizu vlačnoj čvrstoći (6,90 MPa).

Slika 17a) - Raspored prekoračenja faktora sigurnosti (2.00) po donjoj strani šupljeg opečnog bloka
(σm=8.50MPa); b) Raspored pekoračenja faktora sigunosti (2.00) po donjoj strani šupljeg opečnog bloka
(σm=6.90Mpa)

4
Zaključci

Temeljem prikazanih rezultata proračuna toplinskih opterećenja na šuplje opečne blokove koji su element stropne
konstrukcije, zaključujemo da su vlačna naprezanja zbog temperaturnih opterećenja mogli biti glavnim uzrokom
oštećenjima na šupljim opečnim blokovima. Nije moguće tvrditi da je to jedini uzrok. Uzrokom može biti i
mineralni sastav materijala od kojega su izrađeni blokovi, a i utjecaj vlage. Iskristalizirana sol nastala je u
elementima šupljeg opečnog bloka kao naknadna reakcija uzrokovana uporabom objekta. EDS analizom
utvrđena je prisutnost kemijskih elemenata S i Al, a i morfologija kristala utvrđena elektronskim mikroskopom daje
vrlo veliku vjerojatnost da je riječ o prisutnosti minerala etringita. Potrebno je upozoriti da su uvjeti za kristalizaciju
bili na objektu osigurani tek poslije dvije godine uporabe objekta. Zbog aktivnog centralnog zagrijavanja objekta i
difuzije vodene pare iz zraka iz zagrijavanih prostorija kroz strop u nezagrijavane prostorije, u materijalu se
povećala vlažnost i stvoreni su uvjeti za rast kristala.

Literatura

[1]
Nandi, A.: Effect of Physico – Chemical Factors on the Desintegration Behavior of Calcareous Shale,
Environmental & Engineering Geoscience. 15, 2009.
[2]
Cultrone, G.: Influence of mineralogy and firing temperature on the porosity of bricks, Journal of the
European Ceramic Society. 24, 2004.
[3]
Fernandes, F.M.; Laurenco, P.B.; Castro, F.: Ancient Clay Bricks: Manufacture and Properties, Materials,
Technologies and Practice in Historic Heritage Structures, 2009.
[4]
Cultrone, G.: Mineralogical and physical characterization of the brick used in the construction of the
„Triangonal Bastion“, Riga (Latvia), Applied Clay Science, 28, 2005.
[5]
Abu Bakar, B.H.; Wan Ibrahim, M.H.; Megat Johari, M.A.: Durability of fired clay brick masonry wal due to
salt attack, International Journal of Integrated Engineering, Vol.1, No 2, 2009.
Broj 6, godina 2013

  Stranice 96-107

Dijagnosticiranje uzroka degradacije šupljih opečnih blokova ugrađenih u stropnu AB konstrukciju

Lubej, S; Lutar, B
http://dx.doi.org/10.13167/2013.6.9

108
[6]
Van Hees, R.P.J.; Wijffels, T.J.; Van der Klugt, L.J.A.R.: Thaumasite swelling in historic mortars: field
observations and laboratory research, Cement & Concrete Composites, Vol. 25, 2003.
[7]
Larbi, J.A.: Microscopy Applied to the Diagnosis of the Deterioration of Brick Masonry, Journal of
Construction and Building Material, Vol. 18, 2004.
[8]
Niragik, D.: Effect of Sulpahate Attack on Properties of Concrete – A Rewiew, International Journal of
Emerging Trends in Engineering and Development, Issue 3, Vol. 1, 2013.
[9]
Santanan, M.; Cohen, M.D.; Olek, J.: Mechanism of Sulphate Attack: A Fresh Look Part 1: Summary,
Cement and Concrete Composite, Vol. 25, 2002.
[10] Barić. L.; Tajder. M.: Mikrofiziografija petrogenih minerala, Školska knjiga, Zagreb, 1976.
[11] Cosmos/Designstar, User's Guide, Version 3.0 (SRAC), Michigan, 2000.
[12] Shackelford. J.F.: Introduction to materials science for engineers, Prentice Hall, Upper Saddle River, New
Jersey, 1996.
[13] Mehta, P.K.: Scanning electron micrographic studies of ettringite formation, Pergamon Press USA, Cement
and concrete research, Vol.6, 1976.
[14] Ramadan, E.O.: Experimental and theoretical study of delayed ettringite damage in concrete, UMI Number:
9967966
[15] Collepardi M.: Degradation and restoration of masonry walls of historical buildings, Materials and
Structures, Vol. 23, 1990.