Metodika kalkulacija ekonomičnosti strojnog rada u šumarstvu

BIOTEHNICKI FAKULTET UNIVERZITETA
U LJUBLJANI
INSTITUT ZA SUMSKO I DRVNO GOSPODARSTVO
Strucni i znanstveni
radovi
57
Zdravko Turk
METODIKA KALKULACIJA EKONOMICNOSTI
STROJNOG RADA U SUMARSTVU
Ljubljana,
1977
EL,
BIOTEHNICKI FAKULTET UNIVERZITETA U LJUBLJANI
INSTITUT ZA SUMSKO I DRVNO GOSPODARSTVO
Strucni i znanstveni
radovi
57
Zdravko Turk
METODIKA KALKULACIJA EKONOMICNOSTI
STROJNOG RADA U SUMARSTVU
Ljubljana,
1977

autoru:
,
.
K’
47
..,
‘
_
V
K;‘$'A3§
:3»
-. :
V r‘ i" _" E*'
.
1 " .; "e“
'
}V”" ;;;=_‘_,
Prof. Zrj’r§vk¢V",Eunk,,
dipl.
ing.,§1uparstv_a,_
redovm pro£uo,r;_
motemimn6§':§neu“1tet'a
Univérzitéta
u Ljubljani, YU, 61 066
Ljubljana, Veéna pot 83
Recenzenti:
Prof. dr. Amer Krivec, dip1.ing.§umarstva,
prof. dr. Iztok Winkler, dip1.ing.§umarstva,
obojica sa Biotehniékog fakulteta Univerziteta
u Ljubljani,
YU, 61 000 Ljubljana, Veéna pot 83
Kod srpsko.—hrvatakog izdanja saradjivali su:

rof.dr. Sreten Nikolié, dip1.ing.§umarstva,
redovni profesor
gumarskog fakulteta Univerzitetn
. u Beogradu,
rof. Njegoﬁ Veseliéié, dip1.ing. Eumarstva, vanredni profesor
gumarskog fakulteta Univerziteta
u Sarajevu, i_
_
I
_
in 2’
5'".S -"'1’I»'-ur.;
7
’
'
‘
M’
,
4; '.
V
-
0

v1uﬂm:.r~Jui61c., dipl—.ing;§umarstva,
redovni proresorv
0
glmxarskpg‘
£a.ku1_te_t8, Ugivjerziteta ,u
.
GOZDRRSKR
KNJ I
ZN I
CR
crs K GDKO(082
SFS 57
'1’
lﬂllllllllmlllllllllllml
2004000197
coarss o
mnoiavanje:
Imihco. 61 ooo Ljubljana, Rozna dolina c IV/36;
‘’
“eno juna 1977 u 250 primjeraka
INSTITUT ZA §UMSKO I DRVNO GOSPODARSTVO
BIOTEHNICKOG
FAKULTETA UNIVERZITETA U LJUBLJANI
UDK
634. 0. 661
METODIKA KALKULACIJA EKONOMICNOSTI STROJNOGA RADA
U SUMARSTVU
Zdravko TURK
Sinopsis
Rasprava sadrii uputstvo o sastavljanju kalkulacija ekonomiénosti,
s kojima prosudjujemo, koji su strojevi i naéini rada u sumskoj
proizvodnji uspjesniji. Bnzi porast troskova proizvodnje nalaie, na_
ime, racionalizaciju
proizvodnje, koja se moie u najveéoj mjeri i
najbrie postiéi uvodjenjem i poboljsavanjem strojnog rada u toliko
vise, posto imamo u sumarstvu posla sa velikim udjelom iive rad-
ne snage. Ove kalkulacije medjutim sadrie brojne razmjerno tesko
ustanovljive elemente. Stoga je potrebna posebna metodika o struk_
turi kalkulacije i o utvrdjivanju pojedinih kalkulacijskih
stavki.
UDC
634. 0. 661
THE CALCULATION METHOD OF THE ECONOMY OF THE ME-
CHANIZED WORK IN FORESTRY
Zdravko T U R K
Synopsis
The treatise gives instructions for the preparation of calculations
concerning the economical aspects as a basis for the judgment of
the effectiveness of machines and working methods in forestry. The
fast increasing of production costs dictates a rationalization
of the
production realizable to the greatest extent and soonest by introdu-
cing and perfecting of the machine work, especially because, in fo_
restry, a high proportion of labour exists. Such calculations possess,
however,‘ many elements hard to be ascertained. Therefore special
methods concerning the calculation structure and ascertainment of
single calculation elements are necessary.
.‘ iﬂﬁifﬁx;
.
V
_
_
‘
-‘_.;‘:._-,(_1,-Q,
EA
.35-aigssv
,
V
., ,
~
g3_.:,,
[059
[0
N-10-‘
CD
l\')l\Dl\3
O'|r§CA'J
0300
[\')I-*
R1
0303
&|-I
<1-J
N):-t
KAZALO
SADRZAJA
PREDGOVOR
. . . . . . . . . . .
. . . . . . . . .
UVOD
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Kalkulacija ekonomiénosti i njen znaéaj . . . . . . . . . . . .
Razlika izmedju proizvodno-tehniékih kalkulacija i
knjigovodstvenog
poslovanja éumskogospodarskih
or-
ganizacija
. . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . . .
Razlika izmedju naslova raspravljanih
metodika
Kalkulacija pr-oduktivnosti i njen znaéaj . . . . . . . . . . . .
Kalkulacija rentabilnosti i njen znaéaj
. . . . . . . . . . . .
VRSTE PRIMJENE 1 NEKE ZNACAJKE
KALKULACIJA EKONOMICNOSTI
. . . . .  . . . . . . . . ..
Vrste primjene kalkulacija ekonomiénosti
. . . . . . . . .
Neke znaéajke kalkulacija ekonomiénosti
. . . . . . . . .
SASTAV KALKULACIJA EKONOMICNOSTI
. . . . . . . . .
SASTAV ILI STRUKTURA
KA LKULACIJE CIJENE
STROJNOG RADA U SUMARSTVU ...........
. . . . ..
Uvodne napomene
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Naéa struktura kalkulacije cijene strojnog rada
uéumarstvu
. . . .
. . . . . . . . . . . . . . . . .
Jedinica na koju kalkuliramo troékove kalkulacijskih
stavki
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Vrste vremena — vremenskih jedinica
. . . . . . . . . . . . .
IZVORI PODATAKA, KOJE KORISTIMO
ZA KALKU..
LACIJE CIJENE STROJNOG RADA
. . . . . . . . . . . . . . . .
Grupe tro§kova
. . . . . . .  . . . .  . . . . ..
Izvori podataka
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
USTANOVLJIVANJE TRO§KOVA
PO POJEDINIM
STAVKAMA KALKULACIJA CIJENE STROJNOG RADA
Uvodne napomene
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Ustanovljivanje elemenata troékova po pojedinim
stavkama kalkulacija
. . . . . . . . . . . . . . . .’ . . . . . . . . . . . . .
UPOREDNA I PRODAJNA CIJENA STROJNOG RADA
;,._‘;
A.~'.'_‘.L.
_.H

ma. U Sﬁmgrgsrvu SAHSAZETIM bPRIKAZ_,‘_Q1\_/I
.
‘
A U TANOVLJIVANJA KALKULACIJSKIH
u-.-u...--..........................¢"p...
'_f i@iiI$E—NTACIJSKIT Ptamfxcrao TRA=JANJU‘,~ o
T
. zAsTAR‘aE-1i@s'?rI:.-I
=0‘-KvoTI—?oPnAvK1.
zA NEKE ~
ZNA=CAJNI.‘fE
*S'PR‘0.IEV"—E'  §UM:ARs'rvU. . . . . ;
. .
V.
?

.
'-. . .L'.".-’.\.'. . . . . . . .
. ; . .‘
-.
Kalkiilaéiija‘
eko“x1c>’rx-’;u.i_‘éVr'1>o.Vs1:;i
privvlaégnjax
Hrveta
traktdro'm‘I1VI‘T'558
sad IVg1‘an’d’ vitlom u poredjenjul
sa privlaéenjem kganjgma ...4.._.‘,..........>.......q..
Kalkulacija
uéinka i cijene,
p.riv1_.aéenja_drvefa
zglobnim tréktdrom (Timberjack) on-.--u-sou...-.oo
Kalkulacija cijerle~ p‘revoza drvéta kamionom.
sa utovarom*
i is5tovarom-
pomoéu hidrauliéké ~
«
diza
lice
tootcoon-Icnannuc-thou:-out
Kalkulacija
-cijeire‘ prévoza drveta ‘kamionom
“Asa
polupr-i’k_o1icom
sa utovarom
hidrauﬂélie-“dizaliée
K3.-lkulacija mater-ijalne
‘étﬁteté
7‘
T
var_1j_e motorne pile
‘
Kalkula
cija
..prod1_11_;ti
ZUSAMMENFASSUNGj_rezi;x1e (na ggjeniaékgm)
. .
.
ao"uiho‘.

‘. °.
aw’
é1ni"liu-=*z'a:—<i)‘dr2‘a-
’
tlolnnuucooaau5-‘nA.II,III.lQoognuo
i istovarom pomoéu
“Jiak .'-.'.».. ....'."

éti» «uéteésa 3'19 Aiétlnoi .sn‘a.z1
.. kod stx_'oj_nog
_lco‘x'an_J'V'a“3.Vi:'nl_$1'bix}in~e' Eétinéra u pprgdjeg
nju sa. z;u.épj,p1 kgrgpjgm  ,._,._...:....,.......,.........
'.<\‘.
..'x
,
’
LITVERA'};%3LJR1A,_-{1;Z,V0RI;
;
,—:r
71“
73.
1. PREDGOVOR SLOVENACKOM
IZDANJU
Metodika kalkulacija cijene strojnog rada u éumarstvu, objavljena
godine 1963 (i na srpsko—hrvatskom
jeziku god.1965. pod naslovom:
"Metodika kalkulacija ekonomiénosti strojnog rada u §umarstvu"), ko-
ja nosi sliéan naslov kao ova, bila je korisno i nuino pomagalo kod
uvodjenja strojeva odnosno kod prosudjivanja ekonomiénosti strojnog
rada u §umarstvu. Zadovoljavala je dosadaénje potrebe kada je bila
jedino takvo uputstvo kod nas. Vremenom se je, medjutim, sa razvo..
jem gospodarstva i sa uvodjenjem sve veéih strojeva, ukazala potre-
ba da se ona upotpuni naroéito u pogledu naéina utvrdjivanja pojedinih
stavki ovih kalkulacija. Steéena iskustva su skupocijena osnova za ta...
kve nadopune. Neka poboljéanja bila su u medjuvremenu veé uvedena
ili raspravljena u struénom glasilu "Gozdarski vestnik" te istovreme...
no istaknute dalje potrebe o nadopunama. Kalkulacije te vrste bazira_
ju se naime na brojnim, razmjerno te§ko ustanovljivim
elementima.
J
Da bismo sa promjenama i nadopunama metodike na osnovu steéenih
iskustava éto bolje zadovoljili potrebe prakse, a sa druge strane da
bi ova metodika bila i nadalje éto praktiénija i jednostavnija, bio je
god. 1974. u istraiivaéke zadatke "lnétituta za gozdno in lesno gospodar-.
stvo S1ovenije" ukljuéeni zadatak: "Metodika proizvodno—tehniékih
ka1..
kulacija ekonomiﬁnosti strojnog rada u éumarstvu". Ovaj zadatak bio
je financiran
od strane Fonda Borisa Kidriéa i éumsko gospodarskih
organizacija. Kod izvodjenja saradjivali su i neki struénjaci iz spome-
nutog Instituta, odnosno Biotehniékog fakulteta, i to:
prof. dr. ing. Amer Krivec,
prof.
dr. ing. Iztok Winkler,
asistent mag.
ing. Mar-jan Lipoglavéek, svi sa Biotehniékog fakulteta
u Ljubljani,
te iz éumsko gospodarskih organizacija:
ing. Ciril Remic iz Poslovnog udruzenja SGO u Ljubljani,
mag.ing. Franc Ivanek iz §umskog gospodarstva Maribor,
mag.
ing. Edo Rebula iz §umskog gospodarstva
Postojna,
ing. Duéan Jug iz §umskog gospodarstva Celje,
ing. Anton Gregorié iz §umskog gospodarstva
Koéevje.
Nabrojeni saradnici iz éumsko gospodarskih organizacija saradjivali
su naroéito kod ustanovljivanja i prosudjivanja naéina izraéunavanja
pomoénih kljuéeva o raspodjeli opéih troékova éumskih organizacija
za potrebe odnosnih kalkulacija ekonomiénosti.
U ovoj metodici je u stavkama o naéinu ustanovljivanja pojedinih ele-
menata kalkulacija, kao najznaéajnijeg dijela ove metodike, najprije
ukratko naznaéen naéin toga ustanovljivanja (istaknuti tekst), a zatim
je dato pobliée objaénjenje, da bi bila upotreba metodike éto priruéni...
ja i bria.
Brojke u zagradi unutar tekta znaée redne brojeve literature, koja
je navedena na kraju knjige.
U Ljubljani, februara 1975.
A u t o r
PREDGOVOR IZDANJU NA SRPSKO- HRVATSKOM JEZIKU
Godine 1965. bilo je publicirano izdanje istog Instituta na srpsko..
hrvatskom jeziku pod naslovom: "Metodika kalkulacije ekonomiénosti
strojnog rada u éumarstvu".
Na osnovu steéenih iskustava u medjuvremenu te u vezi pojave sve
veéih strojeva, nova metodika je shodno preradjena i u mnogome
upotpunjena, kako bi éto bolje udovoljavala savremenim potrebama.
Najprije je bila ova metodika izdata na slovenaékom jeziku. Zatim
je, na osnovu rasprava o istoj na Sekciji za iskoriééavanje éuma
Zajednice fakulteta i instituta §umarstva i prerade drveta Jugos1avi—
je godine 1976. u Skopju, izdata od strane te Sekcije preporuka, da
se metodika prevede, odnosno priredi na srpsko—hrvatskom jeziku.
Poseban znaéaj ove metodike, kojom se o1ak§ava i ubrzava rad oko
kalkuliranja ekonomiénosti rada sa strojevima
u éumarstvu, je u to-
me, éto je jedinstvena.
Prevod je izvréio autor sam. Jeziéku korekturu obavili su prof.dr.
Vladimir Jeliéié i prof.
ing. Njego§ Veseliéié, obojica sa §umarskog
fakulteta Univerziteta u Sarajevu, kojima se na ovome mjestu mnogo
zahvaljujem.
Autor
2 .
UVOD
2.1Ka1ku1acija ekonomiénosti i
njen znaéaj
Pomoéu kalkulacije ekonomiénosti ili gospodarnosti ustanovljavamo
da Li nam se i u kojoj mjeri odredjeni rad isplati.
Kod izrade nekog proizvoda ili kod izvodjenja nekog proizvodnog po-
sla interesira nas koji je proizvod ili naéin rada jeftiniji. Stoga mo-
ramo da znamo utvrditi koliko proizvod ili rad stoji. Kada izvodimo
neki rad postiiemo izvjestan uéinak (U), ali ujedno prouzrokujemo i
izvjesne troékove (S). Uéinak izraiavamo sa odgovarajuéim jedinica..
ma, npr. u iskoriééavanju éuma, to je kod sjeée i izrade, te trans-
porta drvnih sortimenata sa: m3, prm, tonakm itd. Uloieni rad mo-
iemo izraziti i sa vremenskim jedinicama npr. satom, danom, godi-
nom itd. Troékove mjerimo i iskazujemo sa dinarima. Uporediti mo-
éemo, medjutim, samo cijene za istovrsnu jedinicu. Ako troékove po-
dijelimo sa uéinkom, dobijemo cijenu za jedinicu proizvoda ili rada,
to jest za vrijednost uéinka,
(S
: U I cijena za jedinicu). Tek tako mo-
iemo uporediti cijene za jedinicu uéinka za dva razliéita proizvoda ili
razliéita naéina rada, poéto smo ih izrazili sa zajedniﬁkim nazivnikom.
Razumljivo moramo u oba primjera upotrijebiti istu jedinicu, bilo koli-
éinsku ili vremensku. (Medjutim, da bismo ustanovili tro§kove stroj-
nog rada, potrebna nam je najprije izkalkulirana cijena strojnog rada
za odgovarajuéu vremenslcu jedinicu, to jest odnosna kalkulacija).
Ako za istu vrstu rada ili proizvoda primjenimo razliéite naéine rada
ili razliéita proizvodna sredstva moiemo poredjenjem, pomoéu vrijed-
nosti uéinka, ustanoviti koji naéin rada ili sa kojim sredstvom je jefti-
niji ili ekonomiéniji. To baﬁ i jeste glavno podruéje upotrebe proizvod..
no-tehniékih kalkulacija ekonomiénosti u éumarstvu.
kalkulacijama ekonomiénosti utvr.
jemo kolikostojiodgovarajuéa je-
1
radno
i odabrati
acionalniji naéin rada il
a
ju
in
is
aj
re stvo.
i
mo
na taj naéin mogl
1"
d
S
Osobito nas interesira ekonomiénost strojnog rada. Gospodarske
pri1i..
ke u §umarstvu nas naime prisiljavaju da nastojimo proizvodnju racio-
nalizirati, odnosno smanjiti proizvodne tro§kove. Najosjetljiviji
udio
troékova otpada na radnu snagu, koju moiemo najbrie i najefikasnije
nadoknaditi strojevima. Iskori§éavanje éuma, na koje otpada oko 3/4
svih r-adnika u éumarstvu je stoga glavno podruéje mehanizacije. Svje-
doci smo sve veéeg stepena mehaniziranosti, mada se u §umarstvu,
gdje postoje vrlo éaroliki 1, od mjesta do mjesta, mijenjajuéi se radni
uslovi, susreéemo kod uvodjenja strojeva sa brojnim zaprijekama i po-
caodredjenog rada ili proizvodada

teskoéama. Strojeve moramo medjutim u svakom sluéaju uvoditi
svrsishodno, to jest sa raéunicom, kojom prosudjujemo njihovu upo-
trebljivost u odredjenim radnim uslovima.
'
Kao §to je poznato, Zelimo sa strojevima
postiéi jednu ili istovreme-
no viée od sljedeéih koristi:
-
.. ustediti na radnom naporu, to jest olakéati teéki fiziéki rad,
.. ustediti na r-adnoj snazi, to jest nadoknaditi pomanjkanje radnika,
.. ustediti na ﬁnancijskim izdacima, to jest pojeftiniti rad.
Strojevi pruiaju neposrednu
korist, koju moiemo izr-aziti novéanom
vrednosti, te posrednu korist, a to je fiziéko olaksanje ruénog rada,
sto ne moiemo izraziti novéano, nego prosudjujemo po naéelima fizio-
logije rada.
Po pravilu, osim izvjesnih iznimaka, sa svakim strojem vise manje
olaksavamo fiziéki rad. Katkada i novéano nesto irtvujemo, da bismo
strojnim radom smanjili napor radnika. Moramo znati, medjutim, ko..
liko ova irtva stoji odnosno koliko smo spremni nadoplatiti. I za ovu
svrhu nam treba kalkulacija ekonomiénosti.
Da bismo mogli pomoéu kalkulacije
uporedjivati istovrsne strojeve na
raznim mjestima rada ili razliéite naéina njihovog rada ili pak iste
vrste rada sa razliéitim strojevima, potrebne su nam takve kalku1a..
cije, koje omoguéuju
odgovarajuée uporedjenje. Potrebna nam je, da_
kle, neka‘ jedinstvena metoda kalkuliranja ili jedinstvena kalkulacija.
U tu svrhu potrebna nam je jedinstvena struktura kalkulacije i jedin-
stveno ustanovljivanje pojedinih njenih stavki. Znaéaj ovoga proizlazi
veé iz éinjenice éto je medjunarodna
organizacija FAO (Food and Agri..
culture Organisation) jos godine 1956 izradila za svoje élanove okvirna
uputstva, na koja oslanjamo i nasu metodiku
2.2 Razlika izmedju proizvodno—tehni..
ékih kalkulacija i knjigovodstve—
nog poslovanja §umsko..gospodar-
skih organizacija
Pr-oizvodno..tehniéke
kalkulacije ekonomiénosti strojnog rada u sumar-
stvu su pomagalo proizvodno.-tehniékih
izvodjaéa sumskog rada. Sa ovi-
ma naime, na osnovu najpraktiénijeg
ili najjednostavnijeg postupka oni
ustanovljavaju ili prosudjuju koji naéin rada, ili sa kojim pr-oizvodnim
sredstvima je odredjeni posao ili radni uéinak najekonomiéniji. U tu
svrhu po posebnom, najsvrsishodnijem putu oni ustanovljavaju ka1ku1a_
cijske elemente, kod éega je najsloéenije ustanovljivanje razliéitih tro-
ékova. Ovo je, dakle, nuino pomagalo za racionalizaciju
rada ili za
smanjivanje proizvodnih troskova.
Ove kalkulacije se ne smiju mijeéati sa knjigovodstveno—pos1ovnim za..
hvatanjem, rasporedjivanjem i analiziranjem
proizvodnih t-roékova i uéi-
naka éumsko gospodarskih organizacija u pojedinim vremenskim razdob-
10
ljima. Raéunovodstveno knjigovodstvo, naime, zahvata i knjiii postig.
nute izdatke i dohotke onakve, kakvi su, bez obzira da 1i su bili re...
cionalni ili ne. Uz to ih rasporedjuje po svojoj tehnici i druﬁtvenim
propisima te tako utvrdjuje poslovni uspjeh pojedinog razdoblja ili go-
dine. Ona moie izradjivati i razliéite svoje kalkulacije
po knjiinim
podacima za pojedinu godinu ili odredjeno razdoblje na koje se knji.
ienje odnosi. Proizvodno—tehni<‘Eke
kalkulacije su, medjutim, "ekonom-
ski prosjeéne", to jest temelje se na prosjeku troékova i uéin§-k-E-
Zivotnoj dobi stroja odnosno radnog sredstva, kako za sredstva koja
veé imamo na poslu, tako i za ona koja kanimo tek nabaviti.
Svakako i kod proizvodno..tehniékih kalkulacija upotrebljavamo razliéite
knjigovodstvene podatke za izraéunavanje nekih kalkulacijskih
e1emena_
ta, a‘ naroéito kljuéeva za diobu opéih ili reiijskih troékova. Saradnja
izmedju knjigovodstvene i proizvodno-tehniéke sluibe je stoga nuina i
obostrano korisna, te ju valja produbljivati. Mnogoéta korisno za ka1..
kulacije moiemo dobiti u knjigovodstvu gospodarske-organizacije i po-
moéu analitiékih konta, koje po volji dodajemo sintetiékim kontima, ako
ih prilagodimo
konkretnim pr-oizvodnim potrebama. Medjutim, mnogo
podataka moramo potraiiti i iz drugih izvora, o kojima ée biti kasni_
je rijeéi, osobito u pogledu novih strojeva za koje nemamo vlastitih
podataka.
2.3 Razlika izm
u naslova rasprav.
1 j a n i h
m e t 0
a
Susreéemo se sa naslovimaz "Metodika kalkulacija ekonomiénosti stroj-
nog rada u éumarstvu" i "Metodika kalkulacija cijene strojnog rada u
§umarstvu" /14/.
"Metodika kalkulacija ekonomiénosti strojnog rada u éumarstvu" obradju-
je ustanovljivanje uéinaka i tro§kova, kod éega otpada daleko najveéi
dio na metodiku o ustanovljivanju troékova ili cijene strojnog rada za
odgovarajuéu jedinicu. Ako kod toga izostavimo tretiranje uéinka, za
koji nije ni potrebna takva metodika, ostaje samo "metodika ka1ku1aci_
ja cijene strojnog rada", koja je, dakle, u oba primjera bitni sadriaj
tretiranih
metodika bez obzira na djelomiéno razliéite naslove.
Dok ostvarene uéinke u éumi moiemo vrlo jednostavno ili brzo utvrdi-
ti izravnim mjerenjem, utvrdjivanje troékova strojnog rada je drugaéi...
je, poéto sadrii brojne éiditelje. Moramo ih posebno utvrditi, i to po
pojedinom stroju za neku odredjenu vremensku ili njoj odgovarajuéu
jedinicu. Na taj naéin dobijemo cijenu strojnog rada za dotiénu jedinicu.
2.4 Kalkulacija produktivnosti i njen
znaéaj
U vezi sa kalkulacijom ekonomiénosti éesto za ekonomsko prosudjiva—
nje uspje§nosti rada upotrebljavamo i kalkulaciju produktivnosti ili pro-
izvodnosti, kojom utvrdjujemo
uétedu radne snage. U svakidaénjem ii-
11

votu, doduée, oba pojma ekonomskog prosudjivanja éesto identifikuje-
mo, kada, naime, naéelno istiéemo napredak proizvodnje i gospodar_
stva. (Na ovom mjestu se povodom ovih pojmova ne upu§tamo u os;1o—
ve ekonomske teorije). Ipak se pojmom produktivnosti obiéno oznaéa-
vamo potroénju iive radne snage, odnosno koliéinu utroéenog radnog
vremena (T) za odredjenu koliéinu proizvoda (Q), Pr
___
Q
—jT .
Time utvrdjujemo uétedu na radnoj snazi u poredjenju sa onom, koju
smo ranije utroéili za istu koliéinu pr-oizvoda. Uétedu moiemo postiéi
sa boljim naéinom rada ili sa strojevima koji nadoknadjuju
radnu sna-
gu. Potonje je znaéajno, naroéito onda kada oskudijevamo na radnoj
snazi ili kada je ona preskupa.
Pomoéu kalkulacije
produktivnosti uporedjujemo dva naéina strojnog ra...
da, sliéno kao i kod kalkulacije ekonomiénosti, i to take da za isti ili
jednaki uéinak ustanovimo i uporedimo broj radnika za oba naéina rada.
Uporediti moéemo i strojni rad sa ruénim. Ovako utvrdjujemo koliku
u§tedu na broju radnika postiiemo sa drugim, boljim naéinom rada, od..
nosno za koliko je produktivnost veéa. To dolazi naroéito u obzir kod
V‘ zamjene ruénog rada sa strojnim.
Ako strojevima nadoknadimo ili uétedimo radnike, nije ipak time joé
reéeno da proizvodnju i pojeftinjavamo, poéto nisu uzeti u obzir mate-
rijalni troékovi strojnog rada. Ovo nam pokazuje tek kalkulacija ekono..
miénosti, koja obuhvata sve financijske izdatke, kako za radnu snagu,
tako i za sve druge troékove. Stoga kalkulacija ekonomiénosti svojim
financijskim mjerilom zahvata oboje, to jest u§tedu na radnicima -
koju nam odvojeno prikazuje i kalkulacija produktivnosti - i materijal-
ne troékove, koje uzrokuje upotreba strojeva.
Kalkulacija
produktivnosti je, medjutim, vrlo jednostavna i brzo izved...
Ijiva. Nije joj potrebna neka posebna metodika. Zbog toga je éesto iz..
radjujemo uporedno sa kalkulacijom ekonomiénosti. Na osnovu pr-ikaza-
ne uétede radne snage, moiemo katkada posredno zakljuéivati i o vje-
rovatnosti pozitivne ili negativne financijske ekonomiénosti.
2.5 Ka-lkulacija rentabilnosti i njen
z n a 6 a j
Osim navedenih
naéina ili pojmova ekonomskog prosudjivanja uspjeha
gospodarenja
postoji i kalkulacija rentabilnosti
ili donosnosti. Ona pred..
stavlja postotni odnos dobiti (D) i vrijednosti uloienih proizvodnih sred-
stava (K), R _ _]_J_
.
U kapitalistiékom gospodarskom
sistemu oznaéava
profitnu stopu.
Ovu vrstu kalkulacija rijetko kada upotrebljabamo u §umarstvu, mada
moiemo preko nje dobiti pomoéne raéunske pokazatelje. Medjutim u
svakidaénjem Zivotu, kod prosudjivanja gospodarskog
napnetka, éesto
12
ias’mmmna:—.—m:ahmau»:

» .-: _
je bile to reéeno i za kalkulaciju prodhktivnosti.
._. 1?;'gg:1metna,meto5i1lg:.s3‘.{:,
;dal§1g,, u sgzlgni
.
ﬁns
__
" "
grojnog” iﬂada u‘ veii ea’
V
K
' -1~*r.m ‘;'"‘”‘°.“;
3"
x
O
1
1
-I ;.L-Jr:-.
,.....;.~..
JAA-~ u,-‘Ax
.3
;1ni~.’:1:
7':
1‘
,'~-
.:
.'-. :‘:2.n;x:-
m.s?,‘,L.0
“K.-‘v
;I.j.}.-".:s‘.m::"
'
.
'
‘
'
..'«:,'~4'I"_~€."-1‘--;—\i4
uJL.'N“a;’m
~).~
‘
V  f"
'~
‘ ':" I-if
i.:§"3l'I‘:‘ﬁ'i:=k§Zs,.';
.
.. L..I;1:.!'
H,  ..
+
A.;o‘.'mi_‘~’z:-f; - ff 's1.«€i;'.-.<3‘;..».
mi.‘:.:=m-»'::;'*(.%ér1i5L:'r‘—be}? I!'u).f#.E_
.
".?'a:t£=r-.1‘
‘
_p
r"; #2?
;!‘?r:;:’.-"3
L'z:,,~

-
3;"-‘=!ca<‘1‘.°ia"i}2 I 5;?’
L1}
.~€‘4§q%_~.J
-:30
:r*€a.1L:Qi-—;z'3't?r<.
,'a;_b£wn:;~.  ~§:'r.nnqa‘ iii; :~,m'.«r:r.:r;
F3‘.
1
’zax:i,¥'e~.r:: V‘.a.’)'lf"=
-aux"; acsaivoii 5g:.s{sX—“*;’sbI"i'
.?.»j“_=~:cm:?-3'“
.4
_~
.{«;,g,I‘!.§:<I1;§n’ti3f!!:f'¢::
1
.'.'1;».“{'r;i:r;
“‘i..’I'.‘t.'."
, ...~tvr,.x.;
M
V
“
7=
.
I
.
.'
;.;—j<;’xv_)
tn.-‘,w;'.H;':<)"Xz‘Fr
4
r-'.v%‘-
“.\.‘:>~‘ua’;
‘ii:-.u3'.»3g+,><1
.;3{...;.:~‘'t:i
«.5 mist,
J-1,“lOi.'3
i'ar_.-gar‘i;z1C::u_,A=_=
K;_§>3i:.’:«ii's;4 H.
V
a-:«:.‘!=_<\:z;m,
an;
_
'1
~n..-.-;;_o'*;;z:
;:;i25~«;.:I.:,>:-‘.«,
£:€' ‘¢..t)£;'I~~‘ ,‘
3
*.';:g:{1$‘.',,»
-.~
.  '
»
'3‘.-"3
L-'(a[_ :x_‘_
“
.1;
xzaaﬁgﬁr ﬁx
‘VRSTE PRIMJENE I NEKE ZNACAJKE KALKULACIJA EKONO_
MICNOSTI
rste primjene kalkulacija
ekonomiénosti
Kalkulacije ekonomiénosti potrebne su da bismo ustanovili:
_ da
11 se i za koliko isplati strojni rad umjesto ruénog u sluéaju
kada strojevirna kanimo nadoknaditi ruénu radnu snagu;
.. da 11 je i za koliko neki noviji, bolji stroj uspjeéniji od postoje-
éeg, koga upotrebljavamog
.. koji je naéin rada nekim strojem uspeéniji s obzirom na radnu
posadu i organizacijske zahvate;
— kolika je razlika, kod upotrebe jednakog stroja, izmedju razliéitih
M
posada ili gospodarskih organizacijskih
jedinica itd., te odakle ova
‘i
razlika potiée;
‘
.. cijenu strojnog rada, kada sa strojem nekome éinimo uslugu po

narudibi, ili kako bismo mogli uporediti cijenu iznajmljenih
sa ci-
jenom vlastitih strojeva;
— materijalnu otétetu kod ruénih prenosnih strojeva ili naknadu, koja
pripada radniku, kada djelomiéno in u cijelosti odriava stroj, ko-
jim radi.
Uspjeh strojnog rada ovisi:
- od znanja ili spreme strojovodje, éto se stiée putem obrazovanja,
- od spretnosti
strojovodje, koja se stiée svrsishodnim uvodjenjem
u rad i vjeibpm,
- od organiziranosti
rada, koja je ovisna od vodeéeg osoblja koje se
brine za planiranje i pripremu rada,
.. od upotrebljivosti stroja, koja ovisi od ispravnog izbora stroja za
odredjenu svrhu,
— od odriavanja ili njege stroja, koja ovisi od radne posade, u prvom
redu od strojovodje 1 od servisne sluibe za opravke.
Nabrojane ovisnosti, naroéito s obzirom na spremu strojovodje i orga-
niziranost rada tako su odluéne da moie rad sa istim strojem biti vr-
lo ekonomiéan ili neekonomiéan. Zato im treba posvetiti svu painju
/6, 11/. Oéito negativan pokazatelj su zastoji ili neiskoriééenost stroja,
koja u kalkulaciji ekonomiénosti dolazi jako do izraiaja. Uporedjivanjem
rezultata rada, sa jednakim strojem na raznim mjestima, moiemo ot-
krivati i odstranjivati ove svoje slabosti. Od osnovnog znaéaja je, nai-
me, da raspoloiive strojeve dobro iskoriééavamo.
14
naéajke kalkulacija
eke-
ost1
S obzirom na to da 1i se kalkulacija odnosi na stroj, koji veé upotre-
bljavamo, te raspolaiemo
sa svima ili sa veéinom potrebnih strojnih
radnih podataka ili se pak odnosi na stroj koji kanimo tek nabaviti ili
na stroj koji upotrebljavamo samo kraée vrijeme, te imamo malo vla-
stitih podataka, razlikujemo i tome odgovarajuée vrste kalkulacija. Kod
toga se sastav kalkulacija niéta ne mijenja nego samo naéin ustanov.
ljivanja podataka za kalkulacijske
stavke, pa se razlikuju:
.. kalkulacija. za unatrag,
.. kalkulacija za unaprijed,
— srednja kalkulacija.
Kalkulacija za unatrag jeona, za koju raspolaie-
mo konkretnim podacima, dobivenim bar-em preteino na radu sa pr-ed-
metnim strojem, mada moramo neke podatke, ako stroj joé nije dotra-
jao, potraiiti iz drugih izvora (po tudjim iskustvima iz literature) ili
ih komparativnim
putem ocijeniti. S obzirom da u proizvodno..tehniékim
kalkulacijama uzimamo prosjeéne vrijednosti za éitavo Zivotno doba stro-
ja te stoga ove kalkulacije i karakteristiéno
nazivamo kao "ekonomski
prosjeéne", za stroj, koji joé nije dotrajao, éesto nam manjkaju neki
vlastiti podaci. Baé u tome se naéa gospodarsko
.. prosjeéna kalkulaci-
ja najviée razlikuje od raéuno- knjigovodstvene kalkulacije
privredne or-
ganizacije, izradjene samo za pojedinu godinu, koja operiée sa svojim
.knji2nim podacima koji su taéni ali vaie samo za to doba, a ne kao
prosjek za iivotno doba stroja. Iz knjiinih podataka za pojedinu godinu
dobijamo, naime, razliéite troékove za radnu jedinicu stroja pa 1 za
jedinicu uéinka, dok mi trebamo samo jednu, to jest prosjeénu vrijed-
nost za Eivwotno doba stroja. Po spomenutim knjigovodstvenim knjiienji...
ma dobili bismo traieni rezultat, ako bismo za dotrajali stroj sabrali
podatke za sve godine zajedno te iz toga izraéunali prosjek. Medjutim,
obiéno ne moiemo éekati na ovaku moguénost.
Kalkulacija za unaprijedjeonakojaseodno...
si na nov stroj, za koji nemarno vlastitih radnih podataka te stoga uzi...
mamo ili shodno procjenjujemo podatke prema tudjim iskustvima (po
literaturi).
Srednja kalkulacijaodnosisenastroj,kojiveé
upotrebljavamo i, prema tome, raspolaiemo sa nekim vlastitim kon-
kretnim podacima, dok veéi dio ovih moramo ocijeniti po tudjim isku—
stvima i pomoéu uporedjenja sa raspoloiivim podacima za druge sliéne
strojeve.
Ponajviée imamo, u pomenutom smislu, posla sa srednjim kalkulacija..
ma.
Iz svega pomenutog
proizlazi da proizvodno-tehniéke kalkulacije
nisu i
ne mogu biti precizne, nego da sadrie priliéno, viée ili manje procje-.
njenih i zaokruienih
podataka, éto je shvatljiva karakteristika svih kal.
15
"91’-ﬁaiiﬁifi ‘elérfomskﬂn
'p'z3o¢je}1a,
‘a bipak ’ih 'vuda
hljavamo, poéto rgemamo drugog pomagaia za ovu neiz—
A

Kakao bi inaée_.nprj.' unaprjjed odredili cijenu za ka-
_v§(y‘z7."Mdrvet,a’?
Zwto je timv viﬁe na‘ mjestu, [dz pséstav Lkvalku.
‘
!‘§‘td ‘je<h9§m'v h1j‘I Ypraktiéniji. Pombéu njih rias‘ioji."rn_o,pre..
V_
Aib‘iiv-im izvorinia povstiéip Etc realniji‘ 111 pouzdahiji ’i Ifpotréb-
,
him bisinf) imaii osnov'u_ za ekonomskb pt~o'suVd‘jivanj‘e i
3‘ , ‘rise upotrebljivoéti
x-aznaiuh strojeva i samixha povezamh‘ na,
1
Sa relativhim uporeéljenjem
sé, medjutim, neke sliéne
pribliino
an in btstupanja neutraliziraju. Prema tome je u toliko viéé
~ patvebna jedinstvena metodika kalkuliranja, priprem
In osnovu iskustava 1 svrsishodnih glediﬁta.
Ljenaé i preispitanga
4.
SASTAV KALKULACIJA EKONOMICNOSTI
Da bismo ustanovili, koji naéin rada je ekonomiéniji, uporedjujemo
dva naéina rada na osnovu iskalkulirane cijene za istu jedinicu pro-
izvoda. U tu svrhu za dva tekuéa ili pr-edvidjena naéina rada ustano...
vimo uéinke i troékove, kako bismo mogli izraéunati, koliko stoji
jedinica proizvoda ili uéinka pojedinog naéina rada. Ako nam je za
neki naéin rada cijena veé poznata iz dosada§njeg rada, uporedjuje...
mo ovu sa iskalkuliranom
cijenom uporedjivanog drugog naéina rada,
ili rada sa novim proizvodnim sredstvom.
Medjutim, uéinci i troékovi pojedinog radnog procesa nisu u svim
godinama trajanja proizvodnog sredstva jednaki, nego se mijenjaju.
Za objektivno prosudjivanje trebamo, medjutim, prosjeéne podatke bez
obzira na razlike u uéincima i troékovima pojedinih godina. Ovaj pro-
sjek nastojimo ustanoviti za éitavo iivotno doba nekog proizvodnog
sredstva. Kod toga se'ravnamo po svrsi i zahtjev-u ekonomske procje-

ne, koju sa kalkulacijom
Zelimo postiéi, da bismo se mogli, koliko
toliko, pouzdano osvjedoéiti, koji je radni naéin i za koliko je on eko-
nomiéniji. Ako, naime, ielimo raditi svrsishodno i ekonomiéno, nui-
na je ekonomska procjena, a za ovu, osim izloiene kalkulacije, nema-
mo drugog pomagala.
Uéinak, kao rezultat radnog procesa, ustanovljavamo jednostavno
sa iz-
ravnom izmjerom, odnosno imamo ga obiéno veé izmjerenog poéto ga
mjerimo usput i za druge svrhe, npr. da bismo obraéunali zaradu rad-
nika, da znamo éime, odnosno kojom vrstom i koliéinom proizvoda ras-
polaiemo u vezi dalje manipulacije itd. Podatke o uéinku utvrdjujemo
i biljeiimo obiéno periodiéno i bez obzira na kalkulaciju. Kod veéih
strojeva strojovodja stalno biljeii bitne podatke u dnevnim strojnim po-
gonskim listovima pa tako, izmedju ostalog, i uéinak. Strojni pogonski
listovi su u savremenom gospodarenju
neophodno analitiéko pomagalo
/3/. (Ako negdje zbog karaktera rada, ne vodimo dnevne pogonske li-
stove, npr. kod ruénih prenosnih strojeva kao éto je motorna pila, on-
da ustanovljavamo potrebne podatke pomoéu posebnih snimanja). Katkada
uéinak i iskalkuliramo na osnovu utro§ka vremena ili na osnovu brzine
izvodjenja pojedinih poslova, ako raspolaiemo sa podacima koji su za
tu svrhu potrebni. Tada moramo pribrojiti i udio nepr-oduktivnog
vreme-
na kao dio radnog vremena koje obuhvata glavni odmor, predahe tokom
rada i potrebne sporedne poslove, éto je veé poznato iz naéela o snima-
nju i prouéavanju radnih procesa (vidi modelne kalkulacije
u ovoj knjizi!).
Ako imamo posla sa novim strojem i sa kalkulacijorn za unaprijed, mo-
ramo potrebne podatke ustanoviti ili ocijeniti po tudjim iskustvima, po
literaturi a i odgovarajuéim poredjenjem sa drugim poznatim strojevima.
Troékove, koje moramo uvijek odmjeravati za isto vremensko razdoblje
kao i uéinke, ustanovljavamo na osnovu podataka o vrijednosti potroée...
ne snage i radnih sredstava ili materijala. Kada imamo pos1a~ sa ru-
17

énim. -radom, ovo ustanovljivanje je srazmjerno lako i brzo. Tada u..
stanovimo liéne dohodke radnika zajedno sa naknadama i svima dava-
njima,~to_
jest sve izdatke koje imamo sa radnicima. Pribrojimo joé
i tro§kove za alat po jedinici vremena, na koju je kalkulirana radna
snaga. Medjutim, ako imamo kod kalkulacija posla sa strojevima, §to
je sve ée§ée, troékovi su sastavljeni iz brojnih komponenata. Uz tro...
Ekove za radnu snagu, potrebno je posebno ustanoviti razliéite vrste
troékova,» koji proizlaze iz upotrebe strojeva. Ukratko, potrebno je naj-
prije utvrditi cijenu strojnog rada za neku vremensku jedinicu, §to
predstavlja priliéno sloien postupak. O n
t r a 2 i
p o s e b n u
metodiku, metodiku kalkulacije cije_
ne strojnog rada, koja je teiiéte
1
predmetne metodike.
Troékovi radnih procesa su, doduée, obuhvaéeni u knjigovodstvu rad-
ne organizacije
u odredjenim kontima. Medjutim, tamo su spojeni vi-
ée ili manje za brojne strojeve i radinosti. Za pojedine strojeve, s
kojima imamo posla kod kalkulacija, potrebno je troékove tek izdvoji-
ti. Stoga moiemo knjigovodstvene
podatke samo djelomiéno koristiti,
pogotovo kada ne pruiaju potrebnog prosjeka, koga bismo dobi1i.istom
iz zbira za sve godine poslovanja kada je bio dotiéni stroj upotreb1ja_
van. Ako su sintetiéki konti u knjigovodstvu shodno dopunjeni sa anali-
.ti<‘3kim za potrebe kalkulacija, tada mogu biti od mnogo veée koristi.
U svakom sluéaju ih nastojimo kor-istiti, naroéito ako pogonski str-ojni
listovi za pojedine strojeve ne pruiaju dovoljno podataka. Poslovno knji...
govodstvo gospodarske
organizacije je osnova, naroéito za utvrdjivanje
udjela opéih tro§kova ili reiija, koji takodjer spadaju u kalkulacijske
stavke, o éemu ée biti govora kasnije.
18
1
5.
SASTAV ILI STRUKTURA
KALKULACIJE CIJENE STROJNOG
RADA U §UMARsTVU
5.1 Uvodne napomene
Razlika izmedju kalkulacije ekonomiénosti i kalkulacije cijene stroj-
nog rada, koja je bila veé opisana, je u tome, éto je kalkulacija
cijene strojnog rada samo dio kalkulacije ekonomiénosti, i to njen
preteini dio. Cijena strojnog rada zajedno sa uéinkom potrebna je,
medjutim, za kalkulaciju ekonomiénosti. Za ustanovljivanje sarnog u..
éinka nije potrebna neka posebna metodika.
Katkada upotrebljavamo izraz "kalkulacija cijene strojnog rada" a
katkada i izraz "kalkulacija troékova strojnog rada". Razlika izme-
dju njih je u tome, éto je potrebno ustanoviti troékove strojnog rada
za neku odgovarajuéu Vremensku jedinicu, éto istovremeno znaéi i
cijenu strojnog rada za dotiénu jedinicu. Ne smeta dakle, ako kod
ovih kalkulacija upotrebljavamo naziv kalkulacije cijene ili kalkulacije
troékova strojnog rada. Cijena je u ovom sluéaju samo dosljedniji
1zraz.
Dopuna naziva "u éumarstvu" bazira se na posebnim radnim uslovima
u éumarstvu, koji upliviéu na kalkulacijske stavke troékova. Rad u
prirodi se, naime, sukobljuje sa razliéitim vremenskim smetnjama,
koje valja uzimati u obzir.
Po uzoru uputstava FAO /2/ sastavljena je naéa struktura kalkulaci-
je cijene strojnog rada, svakako prilagodjena naéim prilikama. Svi
srodni tro§kov‘i su udruieni u svoju stavku, pri éemu je uzeta u ob-
zir i praktiéka moguénost ustanovljivanja pojedinih vrsta troékova.
S obzirom na strukturu kalkulacije po FAO, ispu§teno je, medjutim,
razvrstavanje
na stalne ili fiksne te variabilne ili promjenljive tro§ko...
ve, koji ée biti kasnije opisani, po§to bi to samo ometalo pregled-
nost kalkulacije. Obiéno trebamo, naime, samo zbroj svih stavki ka1..
kulacije (osim kod analize pojedinih stavki, koja je ionako uvijek mo-
guéa). Za sluéaj potrébe prepuétamo ovo grupiranje ili razvrstavanje
stavki u grupe kalkulantu naroéito zato jer je moguée grupiranje sa
razliéitih glediéta, uz uvaiavanje i poluvariabilnih
troékova.
Takodjer nije vaian redgsljed kalkulacijskih stavki, jedino treba da
su stavke materijalnih troékova, a sliéno i opéih troékova (reiija),
poredane tako da ih moiemo izravno zbrojiti. U prija§njoj metodici
je bio redosljed stavki materijalnih troékova primijenjen po redos1je—
du konta u kontnom planu privredne organizacije, te je stoga ovaj
redosljed zadrian i u sadaénjoj metodici. Nazivi nekih stavki su ne-
§to promijenjeni ili prilagodjeni potrebama. Naéa struktura ka1ku1a—
cije je,dak1e, u glavnom jednaka dosadaénjoj, samo je promijenjen
naéin ustanovljivanja nekih stavki i upotpunjeno ono §to je nedostajalo
ili nije bilo dovoljno jasno.
19

mAi—xi«“rTa. %mé»2ku1a»-cije cije.
uiwneg rada
u Eumarstvu

4:. sad‘:-zaj kalkulacijske
-
Din na jedini-
atavke
cu kalkulacije
rgilﬂﬁ
%.
:
~‘
bazzvo:
~
_ No
V
,_
.
.6’ ‘.t-
~t
=
~
*
ﬁw Qaeaioviti (uobiéajeni) povremeni rezervni dijeloviz

-vi. ﬁsamwﬁtez

Vravfkfe i uzdriavanjez

takse, ggraze i Vslimérgof
7. Liéni troﬁkoviz
“;§.a‘§rojovodje‘
ili radne posade)
,f1
‘i.—7. Smna
- ﬁporeﬁa cijena
8. (D136; projzvodni troﬁkpvi (.P°§onska reiija):
-9.} @611 troélmvviqzprave
i
(upravnamprodajna reiija):

1“B.’*i‘5bbi‘t Hihancijski‘ vi§a‘k§:_
;;
1..,q-;JT:,0..T gang svih troﬁkovn:-_;_p¢r0dain.a
svétga Zod fz1o2enih‘ka1kj}11atijskih btavki fnoEe1_m‘> u
pojé-dmoin s1uéaju_
méﬁiamti n‘a viae podﬂavki ia,b,c ital, nargétitb‘ die imamé po's1a sé
strd;=.iso?n’—gar:t1'm-m‘m”oa
wzae Efrqjeva, ’i-.maju
x-a“z11éuo iivbtno do-
ba, te prouir6kujﬁ‘ra2TiEité
tz-oﬁkorfre
iidhf‘
I
V
T
5.3 "“',;I'é"E"i‘11“§ “c at
uh L}: oAj u
‘k 5' 1'1:
11
1
1_ r a m 0‘
513:’; g‘ o;§ ‘k‘ ¢ ».{§§ ”k'§ ; 1:351 a cjfj s ‘k 1 ti
9 ‘t va_‘v k 1
_
zmgmm.
lmlkulagiju
momtmo n8jprij_eu:/Qd§;bJ‘ati.
odgova,raj.uéu jiedinicu,
3; koQ»,,kal§4k2ramo-
~trpéko¥9 kalkulacijskih sta‘vki.. Kod; toga gledamo

Etc praktiﬁiije odgovaraavrstir
"st:-ojrmg rada «i da
5%
:8 mﬁunanjee».
Ha stvari se-radi o jedixzici. pqgonskog
'
'
T
—~satu, damn. gorliaaeitd. _Nnkon~ ~§to_us1;a&o\ri«mc i
, .
.
..V.9’BV§.rh lmlkulacijskih sﬁavki za Lodabranu vremenslcu
ﬁ%nu, ﬁotzdjamo cijenu strojnog rada za dgtiéma jgdinicu, atoje i
svrha kalkulacije. Uputstvo za ustanovljivanje troékova za svaku po-
jedinu kalkulacijsku
stavku daje se kasnije, i to kao najznaéajniji dio
ove metodike.
5.4 Vrste vremena..vremenskih
j e d i n i c a
’
Kod vremenskih jedinica moramo, u sluéaju strojnog rada, uzeti u
obzir i vrste vremena. Dok kod ruénog rada imamo posla samo sa
radnim vremenom, kod strojnog rada imamo posla sa 3 pa éak i sa
4 vrste vremana, koje moramo poznavati odnosno razlikovati i kod
kalkuliranja svrsishodno uzimati u obzir. To su:
_ radno vrijeme,
.. pogonsko ili strojno radno vrijeme,
- efektivno ili namjenski iskor-i§teno vrijeme,
- motoristovo vrijeme — samo kod ruénih prenosnih strojeva,
npr. kod motorne pile.
R a d n o
v r i j e m e
je cjelokupno odredjeno vrijeme, kada je
radnik ili strojovodja zaposlen, bez obzira éta i koliko radi strojem.
Dnevno radno vrijeme je opéim propisima normirano
na
7 sati na dan
ili 42 sati na sedmicu. U praksi se, medjutirn, veéinom upotrebljava
8-satni radni dan tako da otpada na sedmicu, umjesto 6, samo 5 1/4
radnih dana te se ovako ostvari 42 radna sata u sedmici. 1/4 dana
obiéno se naknadi sa jednom radnom subotom u mjesecu. Radi toga u
kalkulacijama uzimamo u obzir radni dan od 8 sati. O iskoriééenim
radnim danima na godinu joé ée posebno biti govor-a.
Pogonsko vrijeme ili strojno radno
v r i j e m e
je ono kada je stroj odnosno njegov motor 11 pokretu,
bilo da obavlja koristan odnosno namjenski rad ili ne. Pogonsko vri..
jeme je dakle samo dio radnog vremena, i to onaj kada motor djeluje.
On znaéi ujedno zbroj efektivnog vremena, to jest vremena kada stroj
obavlja namjenski rad, i vremena praznog hoda motora, kada ne obav-
lja namjenski posao.
Efektivno ilinamjenski iskoriéteno
v r i j e m e
je ono kada stroj stvarno obavlja namjenski posao
bez obzira na stupanj uéinka (kod motorne pile kada pili, kod kamiona
kada vozi tovar te se vraéa po novi itd.). Ne ubraja se, medjutim, ova-
mo vrijeme za dolazak iz garaie do mjesta rada i za povratak u gara-
Eu ili za prevoz na opravku (ali to vrijeme se broji u pogonsko vrije—
me). Efektivno vrijeme je samo dio pogonskog vremena. Ono predoéa-
va sposobnost i spretnost strojovodje, organizovanost rada i upotreb-
ljivost stroja. Posredno dolazi do izraiaja u postignutom uéinku.
Motor i‘stovo vrijeme poznajemo samo kod ruénih
prenosnih strojeva. Motorist je, naime, tada djelomiéno ruéni radmk
a djelomiéno strojovodja. Kada stroj ne upotrebljava on, ga odloii i
21
3
J.
i
..‘—..ar3x»;n;-‘:=¢>‘.Aa-a.aseg}..v.
.
—J
vw
-A
x-man;
7f
i
3
‘TE;
.
‘>3

*~3l.;>n" —‘.r~"~‘
-
‘

'
x_-uééno.
U motoristovo vrijeme spada sve vrijeme kada je
stroj u pogonu, kao i vrijeme kada ima motorist posla sa strojem‘
van pogona (tankanje, paljenje, opravke itd.), a ne ubraja se ovamo
vrijeme kada radnik stroj ne upotrebljava. Motoristovo vrijeme je,
dakle, dio radnog vremena, ali veéi nego éto je pogonsko vrijeme
/15/. P0 obimu trebalo bi ga rasporediti odmah iza radnog vremena.
U kalkulaciji cijene strojnog rada dolazi radno vrijeme u obzir kod
raéunanja liénih dohodaka radnika a pogonsko vrijeme kod svih tro-
ékova stroja, po§to ove po pravilu oslanjamo na pogonsko vrijeme
(pa
1 LD preraéunavamo iz radnog na pogonsko vrijeme). Motoristm.
vo vrijeme dolazi u obzir kod ruénih prenosnih strojeva, jer tada
moramo liéni dohodak raéunati za sve vrijeme ka-da motorist ima po-
sla sa strojem, bez obzira da
11 je stroj u pogonu in ne. Efektivno
vrijeme u kalkulaciji izravno ne trebamo, ali ono dolazi posredno do
izraiaja u uéinku. Pobliie ée biti upotreba pojedine vrste vremena
raspravljena u poglavju o ustanovljivanju pojedinih stavki kalkulacije.
Kada jednom kod strojnog rada utvrdimo spomenute vrste vremena,
moiemo njihov medjusobni odnos izraziti i sa postotcima. Ovi nam,
/veé sami po sebi, ilustriraju efikasnost odredjenog stroja odnosno
strojnog rada te ih moiemo koristiti za rizvjesna izraéunavanja eko—
nomskih odnosa, takodjer 1 van razradjivanih
kalkulacija /15/.
U kalkulacijama strojnog rada je najvainije strojno radno vrijeme, to
jest pogonsko vrijeme. Stoga u kalkulacijama najéeéée uzimamo za je-
dinicu, na koju kalkuliramo
sve tr-oékeve, onu koja je vezanaza pogon..
' sko vrijeme, npr. pogonski sat. Pa 1 onda, kada zbog praktiénosti
u..
potrebljavamo za jedinicu kalkuliranja koju drugu jedinicu, npr. radni
dan, godinu, kilometaxf, tonakilometar (kod transportnih
strojeva) itd.,
dolazi u njima pogonsko vrijeme, u svakom sluéaju, post-edno"‘do izr-a-
iaja. Zbog toga u pojedinom primjeru kalkuliranja unaprijed odabere-
mo najprikladniju jedinicu. Odgovaraju npr.: na motornu pilu pogongaki
sat, za transportna vozila km i tonakm ili godina odnosno godi§nji broj
km ili tonakm, za traktore kod privlaéenja drveta, gdje udaljenost ni-
je dqvoljno mjerodavna, pogonski sat, kod konjske zaprege radni dan,
kod mehaniziranog stovariﬁta drveta
— godina, itd.
4.
S obzirom da poznajemo medjusobni odnos razliéitih vrsta vreinena,
moiemo rezultat kalkulacije, to jest cijenu strojnog rada,prera‘c'unavati
iz jedinica pogonskog vremena na jedinice drugih vrsta vremena, npr.
na radni dan.
Ksda strojni rad uporedjujemo sa ruénim radom, uzimamo u obzir da
kod ruénog rada postoji samo radno vrijeme, an je ono istovremeno
1 ppgonsko vrijeme. To isto vrijedi i kod rada sa stokom.
22
*
'.u.§...u.....ua.:..;
.».‘m;..
MA. ‘\ 4L&..-44.nnk.. ;..$>¢
V.‘
6.
IZVORI PODATAKA, KOJE KORISTIMO
ZA KALKULACIJE
CIJENE STROJNOG RADA
6.1 Grupe tro§kova
Sve troékove, koji se odnose na neki stroj kod njegove upotrebe, di-
jelimo po naéinu zahvatanja ili ustanovljivanja na sljedeée grupe tr-o-
ékovaz
— neposredne ili direktne troékove,
— posredne ili indirektne tr-o§kove.
Neposredni ili direktni troékovi su
oni, koji se odnose na pojedini stroj te ih rnoiemo utvrditi odvojeno
i neposredno
za pojedini stroj. U navedenoj strukturi kalkulacije to su
stavke 1
_ 6. To su materijalni troékovi. I stavka 7, koja sadrii 11..
éne dohotke radne posade kod kalkuliranog stroja, ima preteino obilje-
ije neposrednog
troéka, mada joj treba pribrojiti jo§ i izdatke, veza_
ne na liéne dohodke radnika, koje posebno ustanovljavamo.
Posredni ili indirektni troékovi su
onikoji se odnose na vodstvo poslovnih jedinica gospodarske
organiza-
cije, kod kojih je stroj na radu. Vodstvo sluii opéem poslovanju od-
nosne jedinice, pa stoga njegovi troékovi terete cjelokupnu jedinicu ili
neposrednu
proizvodnju. Za pojedini stroj je udio ovih troékova mogu...
ée ustanoviti sarno posredno pomoéu odgovarajuéeg
kljuéa, sa kojim
utvrdimo, koliko toga otpada na kalkulirani stroj. Ovamo spadaju tzv.
opéi proizvodni troékovi ili troékovi pogona mehanizacije, zvani take-
djer i "pogonska reiija", zatim tzv. opéi tro§kovi upr-ave i prodaje,
zvani takodjer "upravno prodajna reiija" kao i "dobit". U prikazanoj
strukturi kalkulacije to su stavke 8 .. 10.
U nazoénoj metodici najve-
éa se izmjena odnosi upravo na ove stavke, koje su veé i ranije bile
najproblematiénije.
6.2Izvori podataka
Opéenito postoje slijedeéi izvori podataka:
_ knjigovodstveni podaci gospodarske organizacije,
— str-ojni pogonski listovi,
— evidencija opravki strojeva,
.. posebna snimanja radnih procesa,
- literatura ili podaci o iskustvima drugih, bilo kod nas ili u
inozemstvu.
Knjigovodstveni podacinampruiajupodatkeo
nabavnoj cijeni stroja i strojnih dijelova zajedno sa dopremnim tro§ko—
vima, podatke o naknadama, regresima i davanjima u vezi sa liénim
dohotcima, podatke o osiguranju, taksama i drugirn fiksnim tI‘0§k0Vim3
a naroéito daju osnovu za ustanovljivanje kljuéeva o posrednim tro§ko—
vima
.
23

43,3  i
1 i 3 A 9 v i {mm pguiaju podatke
pa vrntama i namjeni, o iskuriﬁéeaim danima,
A. Li
: gorivn i rnazivu te o zaposlenim raldnicima.
"i J a
o p r a v k i nam pruza podatke o troékovi-.
”“9‘!‘*l’§ opravki nekog stroja, zajedno sa rezervnim d_ije1ovi-
e iivotne wotrebne dobi stroja.
s n i m a n j a
Mradnih procesa su potrebna osc-
 ruénih prenosnih strojeva, kod kojih se praktiéki ne da vodi—
btwjue pogonske listove, po§to bi upisivsnjev
podataka, koji se ne...
L
mijenjaju, bilo prev1§e dangubno i praktiéki neizvodivo.
.eratux~a
o iskustwima drugih
kod
A; i
u
i n ‘e 2 e In s t v u
osobito nam je potrebna, kada
_
A‘
‘
posla as novim strojem, za koji joﬁ nemamo vlastitih podataka.

mm je takodjer 1 ma st:-ojeve, koje veé upotrebljavamo i to
aﬁﬁuporedno
prosudijivanje iivotne dobi ili izdriljivosti stroja, kao i za
pgaiudjivinje kvote opravki, kada o tome nemarno vlastitih podataka.
Ovdje bismo mogli upotrijebiti pmspekte kao i tehniéke opise dobav1ja_
V eaﬂgtrqjeva. Medjutgim, iz ovih mozemo crpsti samo tehniéke pqdatke,

njih9ve_e.konomske podatke moramo kx-iti<‘EkiV odvagnuti po§to su «pod
,u9}!~Vom
r.ek1ame-
L

M§:ogo“'n8m moée km} avega toga’ km-istiti i odgovarajuée
poredjenje
out we poznattm stmjevima aosobito u pagledu teékoustanovljivih
pedau
taka;‘.'k&o Etc an trajanjeili Qi«votna'izdrﬁ1jivost
stroja te kvota aprav..
ki hrsji sh, veé po svojoj prirvdi, suvijek u izvjveenoj mjeri upuéem}-ng
ocjerm. Kod toga meiemo primijeniti takodje i var-ijante kao i varijan-
‘me; kfazllmiacije Muz tsjih.
.
A
T

7.
USTANOVLJIVANJE
TRO§KOVA PO POJEDINIM STAVKAMA
KALKULACIJE CIJENE STROJNOG RADA
7.1 Uvodne napomene
Ustanovljivanje troékova po stavkama kalkulacije je najmjerodavniji,
najteii i najsporiji dio kalkulacija. Kao svuda, tako i ovdje steéena
iskustva pomaiu da kalkuliranje postane vremenom brie i pouzdanije.
U slijedeéem opisu ustanovljivanja troékova najprije je za pojedine
kalkulacijske
stavke ukratko izloien postupak a zatim je dato obja§nje_
nje, kako bi upotreba ovog priruénika bila preglednija i uspjeénija.
Ovo uputstvo o naéinu ustanovljivanja pojedinih kalkulacijskih stavki
odnosi se kako na strojeve koje veé upotrebljavamo pa raspolaiemo
sa nekim vlastitim podacima, tako i na nove strojeve, za koje mora-
mo potrebne podatke ustanoviti po literaturi, to jest prema tudjim
iskustvima. U pogledu kalkulacijskih jedinica, uputstvo je dato tek za
neke najvainije vrste jedinica (pogonski sat, godinu), na kojima teme—
ljimo kalkulacije. Izlaganje naéina ustanovljivanja za sve moguée jedi_
nice bilo bi preopéirno i nepregledno. Glavno uputstvo se, medjutim,
moie po analogiji upotrijebiti i za razliéite jedinice. Kod pojedinih
stavki, gdje je to moguée, naéin ustanovljivanja izraien je sa obras-
cem ili formulom, kako bi upotreba bila éto bria. Za tu svrhu je,
medjutim, potrebna legenda oznaka ili znakova, koji su u ovom priru-
éniku dosljedno upotrijebljeni.
Legenda znakova:
K
= nabavna cijena stroja zajedno sa dopremnim tr-o§kovima;
t
= broj godina izdriljivosti (iivotne dobi) stroja;
tz
= broj godina do zastarjelosti stroja;
n
= broj pogonskih sati u prosjeku na godinu;
N
= broj pogonskih sati u iivotnoj dobi stroja (N= t x n);
NZ
= broj pogonskih sati u dobi zastarjelosti stroja (Nz=tz x n);
A
= amortizacija stroja (otpis);
AZ
= amortizacija u dobi zastarjelosti stroja;
p
= kamatna stopa u postotcima;
i
= kamate na pogonski sat;
I
= kamate na godinu;
q
= kvota opravki u postotcima nabavne cijene stroja za
iivotno doba stroja;
z
= postotak od nabavne cijene stroja za osiguranje, takse.
garaiiranje i sliéno na godinu;
25
":—'—T—
= iznos osiguranja itd. na kalkulacijsku jedinicu;
= liéni dohodak radnika;
= bruto liéni dohodak radnika;
= neto liéni dohodak radnika;
= postotak javnih davanja od BLD;
= neposredna reiija;
= pogonska reiija;
= upravno prodajna reiija;
= koliénik na BLD radnika u kalkulacijskoj
stavci liénih
troékova (7.stavka);

k2 do k4
= koliénici za posredne troékove u stavkama 8 - 10
kalkulacije.
Uputstvo je dato po pojedinim stavkama kao éto su sadriane u struk_
turi kalkulacije. Radi boljeg pregleda i upotrebivosti uputstva, na kra_
ju je posebno data struktura kalkulacije sa kratkim, saietim pr-ikazom
naéina ustanovljivanja pojedinih stavki koje kalkulacija sadrii.
7.2 Ustanovljivanje
elemenata tro-
ékova po pojedinim stavkama
kalkulacije
Ad.1. Gorivo i mazivo:
a/ gorivo:
Utroéak odredjene vrste goriva (pogonske energije) na kalku...
liranu jedinicu (pogonski sat, godinu itd.), pomnoien sa ci-
jenom.
b/ mazivo:
Utroéak odredjene vrste maziva na kalkuliranu
jedinicu, po-
mnoéen sa cijenom. Kod 4—taktnih motora moiemo troékove
maziva izraéunati
.. ako nemamo boljeg naéina .. i sa odre—
djenim postotkom od vrijednosti goriva — kod transportnih
strojeva sa oko 20-30%.
Postoji i tabela o utroéku goriva u ovisriosti od vrste i snage motora
(KS) a s obzirom na optereéenost motora (%) po vrstama rada, koju
navodi i metodika FAO. Medjutim, za gorivo i mazivo moiemo sraz-
mjerno lako i brzo ustanoviti utroéak izravnim mjerenjem ili evidenti-
ranjem toga utroéka kod upotrebe stroja. Pomaiu nam i uporedjenja
sa sliénim strojevima pa i tudja iskustva. Stoga je pornenuta tabela o
utroéku goriva suviéna.
Kod elektriékih motora raéunamo utroéenu energiju u kW..satima te
uzimarno u obzir cijenu za spomenutu jedinicu energije.
Izraéunavanje vrijednosti maziva na osnovu postotka vrijednosti goriva
éesto upotrebljavamo — osobito kod transportnih
str-ojeva
— poéto je to
26
préktiéno i dovoljno pouzdano. Postotak za odredjenu grupu strojeva
moiemo s vremenom sami ustanoviti. Ovaj postotni udio, medjutim,
ne odgovara za podmazivanje lanaca kod motorne pile, gdje moramo
vrijednost za koliéinu utro§enog maziva raéunati posebno, dok je ma-
zivo za dvotaktni motor vet’: uraéunato kod goriva, odnosno smjese.
Ad.2. Redoviti (uobiéajeni) povremeni rezervni dijelovi
(gume, gusjenice, gusjeniéni lanci, lanci motornih pila, uiad.
i omée kod vitlova itd.).
Nabavnu cijenu za pojedini povremeni rezervni dio ili za garni_
turu dijelova podijelimo sa vremenom njihovog trajanja (brojem
kalkulacijskih jedinica) npr.: garhitura od 5 komada guma po
1.500 din/kom : 2500 pog.sati =
3 din na pogonski sat. Ako je
prvi komad odnosno prva garnitura povremenih rezervnih dije-
lova veé sadriana u cijeni stroja, kao npr. gume kod vozila,
izraéunamo broj garnitura koje se,izuzev
prve,jo§ istroée za
Zivotne upotrebne dobi stroja te njihovu vrijednost podijelimo sa
éitavom iivotnom dobi stroja, npr.: (4-1) garnitura x 7.500 din/
garn.
: 10.000 pog.sati = 2,25 din za pogonski sat.
Redoviti povremeni rezervni dijelovi izdrie manje vremena nego stroj
te ih stoga moramo povremeno nadoknadjivati. Njihovo vrijeme izdr-
iljivosti
ﬂi trajanja je, vi§e—manje, poznato te se u ovom pogledu raz-
likuju od onih rezervnih dijelova, koje nadoknadjujemo
kod opravki stro-
ja kada se uniéte ili oétete, te ih ubrajamo u zajedniéke troékove za
opravke stroja (stavka 4, kalkulacije).
Poznavati moramo cijenu konkretnog redovitog rezervnog dijela i nje-
govu izdriljivost. Tamo gdje postoje razliéiti kvaliteti, kao npr. kod
guma za vozila, treba uzeti u obzir trajanje koje odgovara cijeni.
Ponegdje, gdje se radi o redovitom rezervnom dijelu koji je prvi puta
dobavljen zajedno sa strojem, moiemo postupiti i take,
da njegovu vri-
jednost odbijemo od nabavne cijene kompletnog stroja, te onda kalkula-
cijski iznos za redoviti rezervni dio izraéunamo tako §to njegovu cije.-.
nu podijelimo sa njegovim trajanjem, ne uzimajuéi u obzir iivotno dd-
ba stroja, (npr.: vrijednost lanca kod motorne pile odbijemo od nabav...
ne cijene motorne pile, pa onda kalkuliramo tako da cijenu lanca podi—
jelimo sa njegovim trajanjem i time obraéun pojednostavimo).
Ad. 3 . Amortizacija
Nabavnu cijenu stroja, koja vrijedi za vrijeme kalkuliranja (za-
jedno sa dopremnim troékovima, to jest carinom, épedicijom i
transportnim tro§kovima) podijelimo sa iivotnom upotrebnom do-
bi stroja, izraienom sa brojem jedinica, na koje se kalkulacija
oslanja, (pog. sat, godina, km, tonakm, 1 s1.); A = K : N
(ili K
: t).
Ako stroj prije normalne Zivotne dobi zastari, podijelimo cijenu
stroja sa brojem kalkulacijskih jedinica, koji odgovara vremenu
zastarjelosti; AZ = K
: NZ (ili K
: tz ).
0
‘
27

I
toga mdi o strojnoj garnituri iz viée dijelova sa

éimm dobi trajanja, raéunamo amortizaciju
u podstavka-
-‘ma a;'b,c itd. 28 svaki dotiéni strojni dio posebno.
«V
Wu cijenu stroja dobijamo iz fakture ili iz cijenika, odnosno iz
‘pﬂmljene profakture. Nabavnoj cijeni treba pribrojiti i sv'e dodatne
_ troﬁkove, vezane sa nabavkom, dokle nam se stroj ne uruéi. U sva-
kom sluéaju treba raéunati cijenu stroja u momentu kalkuliranja, ia-
Ito imamo stroj veé od ranije, éto treba uzeti u obzir osobito kod
prornjene nabavnih cijena. Ako jé stroj u medjuvremenu u knjigovod-.
stvu valoriziran, no moida u nedovoljnoj rnjeri, moramo u svakom
sluéaju uzeti stvarnu cijenu
u éasu kalkuliranja, éto vrijedi za sve
kalkulirane vrijednosti. Sa perspektivnorn kalkulacijom moiemo kalku_
Iirati i za rok od nekoliko godina unaprijed ali moramo na isti rok
projicirati i sve cijene.
Kod strojne garniture, koja sadrii viée strojeva sa razliéitom dobi
trajanja, moramo znati nabavnu cijenu za svaki takav strojni dio,
poéto treba amortizaciju raéunati za svaki dio posebno, u zasehnoj
podstavci.
Eventualne prikljuéke stroja, koje kod kalkuliranog stroja upot1‘eb1ja-
vamo povremeno, najbolje je kalkulirati odvojeno na analogan naéin
kao osnovni stroj. Kod upotrebe prikljuéka priraéunavamo tada njego-
vu iskalkuliranu cijenu k cijeni strojnog rada osnovnog stroja za isto—
vjetnu kalkulacijsku jedinicu. Isti prikljuéak moiemo upotr-ebljavati
i kod razliéitih osnovnih strojeva.
>
.5‘.
A
.
Time éto raéunamo amortizaciju
na osnovu cjelokupne dobi trajanja
stroja, odnosno na osnovu njegovog
prosjeénog godiénjeg kori§éen_ja,
dobivamo prosjeénu amortizaciju
na kalkuliranu
jedinicu, koja je jed-
naka bez obzira koli,ko se stroj upotrebljava u pojedinoj godini. Ako
bismo uzimali u raéun jednak godiénji iznos amortizacije
a razliéit
broj pogonskih sati na godinu, §to se obiéno deéava po knjiienim po-
dacima privnedne or-ganizacije, dobili bismo u pojedinim godinama raz_
E
1-iéite iznose amortizacije
na pogonski sat (kalkulacijsku jedinicu), Eto
f
nam ne bi odgovaralo, poéto nam ne bi dalo traieni prosjek — osim
é
kada izriéito ielimo utvrditi odnosne razlike izmedju pojedinih godina.
‘
1’
:%
'
"J
:1?
"3.
:2,‘
%

Zivotno doba trajanja stroja moiemo izraziti sa brojem godina; (u ko-
jima predpostavljamo neki odredjen prosjeéan broj pogonskih sati na
godinu), a jo§ éeéée i bolje sa ukupnim brojem pogohskih sati ili dru-
gih odgovarajuéih jedinica u upotrebnoj dobi stroja. Tada je broj godi—
na ovisan o tome, koliko pogonskia sati izvréimo na godinu.- §to viée
sati uéinimo u pojedinoj godini, to manji ée biti broj godina trajanja
i to» veéi iznos amortizacije ée otpasti na pojedinu godinu, dok ée amor-
ftizacija na pogonski sat, odnosno na kalkuliranu
jedinicu, ostati jedna_
ka. Umjesto za pogonski sat, moiemo kod transportnih
strojeva kalku-
Iqgiju vezati za kilometar, odnosno kod razliéitih strojeva_ za njima
oﬂﬁuvarajuéu jedinicu.
-ﬁnd kalkuliranja amortizacija je najveéi problem, kako da se ustanovi

vrijeme trajanja ili izdriljivosti stroja,“ kada obiéno nemamo
'\
-at-A.-urne:.;hnr3b»
ever;
v-2
dovoljno vlastitih podataka ili iskustava. Za pojedini stroj je, naime,
vrijeme tr-ajanja poznato tek onda kada je stroj dotrajao, a i tada je
pitanje da
11 smo ga normalno upotrebljavali. Ovaj podatak moramo
stoga éesto vi§e—manje ocijeniti poredjenjem sa tudjim iskustvima i
sa drugim, viée poznatim strojevima. Normalno upotrebno vrijeme
trajanja stroja ili njegove iivotne radne izdréljivosti je ono kada su
tro§kovi rada sa strojem najmanji. Ako je ovo vrijeme kraée, tro§ko_
vi su veéi radi veée amortizacije, a ako je duie, troékovi su opet ve-
éi usljed poveéanih tr-oékova opravki. Da bismo sebi ovo ustanovljiva-
nje ili ocjenu olakéali, izradimo orijentacijsku tabelu najznaéajnijih
strojeva sa podacima o trajanju pojedinog stroja, o vremenu zastarje_
losti i o kvoti opravki. Ove podatke iz tabele koristimo kada nemamo
boljih ili pouzdanijih podataka. Tabela na§ih orijentacijskih podataka
sadriana je u ovom priruéniku u posebnom poglavlju. U ovu tabelu u-
kljuéena je i kvota opravki, po§to imamo s njenirn ustanovljivanjem
teékoée kao i sa vremenom trajanja strojeva, éto éemo vidjeti kasnije.
Sliénu tabelu sadrii i okvirno uputstvo FAO /2/, a i podoban priru_
énik u Zapadnoj Njemaékoj. Na osnovu tih tabela je, sa prikladnom
redukcijom, izradjena i naéa tabela.
Ponegdje vrijeme trajanja stroja izraiavaju posredno i sa godiénjom
amortizacijskom
stopom, npr.: 10%,
15%,
5%, éto znaéi vrijeme tr-a-
janja od 10,7,20 godina. Kod nas je bila za vrijeme administrativno—
planskog doba propisana takva otpisna stopa kao obavezna. U tom slu-
éaju imali smo posla sa "administrativnom"
amortizacijom
za razliku
od "funkcionalne", koja se oslanja na stvarno upotrebno doba stroja.
U na§oj metodici uzimamo u obzir samo funkcionalnu amortizaciju.
Sada mogu takodje i gospodarske
organizacije primijenjivati
funkciona1—
nu amortizaciju, samo je propisana minirnalna otpisna stopa, kako bi
amortizacija bila osigurana u primjernom obimu. Katkada se propisu—
je maksimalna stopa amortizacije, kako neko preduzeée ne bi, sa pr-i-
kazivanjern pretjerano visoke amortizacije, umjetno smanjivalo svoj
porez na dobit.
Pojedine gospodarske organizacije mogu u pojedinim godinama (za vri_
jerne konjunkture), kada imaju raspoloiiva financijska sredstva, otpi-
sivati i veée iznose amortizacije, éime ubrzaju otplatu. Ovo, medju-
tim, niéta ne mijenja naéu kalkulaciju, po§to u svakom sluéaju raéuna-
mo samo funkcionalnu amortizaciju.
Nedovoljno iskori§éavanje stroja ili presporo amortiziranje spotiée se,
medjutim, na pojam o "zastarjelosti strojeva", éto moramo kod ka1ku—
liranja uzimati u obzir.
Vremenom, nakon izvjesnog doba, svaki stroj naime zastarjeva bez
obzira da 1i je njegova iivotna izdriljivost iskoriétena ili ne. Stroj za-
starjeva fiziéki ili tehniéki. Fiziéki zastari radi korozije i sliénih §tet—
nih posljedica, koje smanjuju pa éak i spreéavaju njegovu upotrebu.
ili s vremenom prouzrokuju prekomjerne troékove za opravke i uzdr—
iavanje. Tehniéki, medjutim, stroj zastarjeva obiéno jo§ prije nego
fiziéki, jer se sa razvojern tehnike pojavljuju n0Vi, b01ji i ek°n°mi5ni‘
ji strojevi, koji omoguéuju niie pogonske troékove ili izdaéniju ekono-
29
miénost iako pri kalkulaciji njihovog rada priraéunamo i tangentu ot..
pisanog zastarjelog stroja.
Da bismo izbjegli zastarjelosti, nastojimo opéenito stroj §to bolje i
brie iskoristiti. Time ga povoljnije i otplatimo. Otplata tereti tro§ko—
ve proizvoda ili uéinaka, koji su tim manji §to efikasnije i brie stroj
iskoIi§tavamo. Za svaki stroj predvidjamo izvjesno doba zastarjelosti
za koje je treba stroj odnosno njegov iivotni kapacitet iskoristiti, ka-
ko ne bi doélo do te zastarjelosti. U tu svrhu potrebno je prosjeéno
godiﬁnje iskoristiti najmanje onaj broj pogonskih sati, koji dobijamo,
ako Zivotno doba stroja, izraieno sa brojem pogonskih sati, podije1i—
mo sa brojem godina zastarjelosti, npr.: 10.000 pog.sati
:
8 god. =
1.250 pog.sati na godinu.
Ako, medjutim, bilo zbog éega
— usljed vremenskih smetnji, nedovo1j—
ne pripreme rada ili zbog prekomjer-nih zastoja kao i usljed nedovolj-
nog udjela odgovarajuéeg
posla (npr. kamionske voinje na prekratk
im
udaljenostima, dizalice na kamionu kod prevelikih transportnih udalje-
nosti, prikljuéka kod premalenog obima upotrebe, zatim ako §umopo—
sjednik sa motornom pilom ili traktorom, ne posjeduje dovoljno drva
za odgovarajuée zaposlenje stroja) .. ne koristimo stroj u dovoljnoj mje—
ri i hastupi zastarjelost, moramo amortizaciju raéunati na osnovu vre_
mena zastarjelosti. Amortizacija je tada veéa od one u iivotnoj dobi
stroja te su tro§kovi strojnog rada za toliko veéi. Primjer: Ako neki
stroj, koji u svoje iivotno doba moie ostvariti 10.000 pog.sati, zasta-
ri u 8 godina, onda bi, prema tome, morali s njim uéiniti najmanje
1.250 pog.sati na godinu, da bismo ga pravovremeno iskoristili. Ako
on uéini samo 1000 pog.sati godiénje, onda ée u doba zastarjelosti u..
kupno obaviti samo 8.000 pog.sati. Amortizaciju raéunamo tada samo
na osnovu stvarno obavljenih 8. 000 sati. Ona ée biti za toliko veéa
z srazrnjeri za koliko je uéinak manji od iivotne sposobnosti stroja.
Ako je npr. cijena stroja, K = 300.000 din, iznosit ée amortizacija
bez zastarjelosti, A
== K
: N = 300.000 din : 10.000 pog.sati =
30 din] pog.sat, a sa zastarjeloééu, AZ = K : NZ
= 300. 000 din :
8.000 pog.sati = 37.50 din/pog.sati. U ovom sluéaju medjutim uétedimo
neéto kod troékova opravki, §to ée biti prikazano kod kalkulacijske
stavke opravaka i odriavanja.
Kod toga se pojam iivotne izdriljivosti stroja niéta ne mijenja, jedino
éto ona nije u cijelosti iskoriétena.
Vrijeme zastarjelosti ocijenjujemo na osnovu iskustava, sliéno kao i
trajanje odnosno iivotno doba stroja. U spomenutoj orijentacionoj
tabe-
1i 0 trajanju strojeva, sadriano je i doba zastarjelosti, koje primijen-
jujemo ako nemamo boljeg podatka u konkretnom sluéaju.
Vrijerne zastarjelosti kraée je u razvijenijim i duie u manje razvije-
nim driavama. U razvijenijim je, naime, radna snaga skuplja i pre-
ma tome je tamo jaée nastojanje da se stroj brie iskoristi ili upotri_
jebi tehniéki savréeniji stroj, koji briim i efikasnijim radom uétedi
na radnoj snazi.
.
30
..__._,.,,..4...,a
.
U posebnoj studiji "Utjecaj zastarivanja motornih pila na tro§kove mo-
tornog piljenja" /16/, dat je prikaz kako pogonski troékovi brzo rastu,
osobito ako je iskoriétenje
stroja ispod 1/3 njegove radne izdriljivosti
(kapaciteta)
.
Eventualnu preostalu vrijednost zastarjelog
stroja (staro ieljezo, neko...
ji upotrebljivi dijelovi) moiemo uzeti u obzir, npr. sa oko 10-20% no-
minalne vrijednosti stroja za neiskoriétenu radnu izdriljivost. Ovu vri-
jednost, preraéunatu na kalkuliranu jedinicu, odbijemo od iskalkulirane
cijene strojnog rada. Obiéno je, medjutim, ova vrijednost tako malena,
da ju moiemo i zanemariti (vidi modelne kalkulacijel).
Ad.4. Opravke i odriavanje
Ako stroj ne zastari, pomnoiimo amortizaciju sa kvotom opravki
q; 0 = A x q. To znaéi isto kao i kada nabavnu cijenu stroja K
pomnoiimo
sa kvotom q i umnoiak podijelimo sa trajanjem stro-
ja:
_ K x q
0 —
-—N——-—
Ali ako stroj zastari pa je amortizacija veéa od normalne, tada
amortizaciju za puno Zivotno doba stroja (koju dobijemo ako na-
bavnu cijenu stroja podijelimo sa normamim trajanjern stroja)
pomnoiimo sa kvotom q i take dobijenu vrijednost reduciramo sa
kvocijentom izmedju doba zastarjelosti i iivotnog doba. Tada do-
bijemo neéto niée troékove opravki nego onda, kada nema zastar-
jelosti stroja,
_ K x q
0 -
N
x
N
=Axq.

Pauéalnu nagradu, koju dajemo strojovodji za opéenitu njegu stro-
ja, ubrajamo u kalkulacijsku
stavku liénih troékova.
Ako je npr. nabavna cijena stroja, K = 300.000 din, kvota opravki
q = 0,8, upotrebivo Zivotno doba stroja N = 10.000 pog.sati, doba za_
starjelosti, NZ
=
8 god. a sa strojem uéinimo po 1.000 pog.sati na go—
‘
dinu, odnosno 8.000 pog.sati za doba zastarjelosti, tada je kalkulacijska
stavka opravki u prvom primjeru .. bez zastarjelostiz O= A x q =
30 din x 0,8 = 24 din pog. sat, a u drugom primjeru — sa zastarje1o§-
éu: O = E-x——q—-x
Z
= 24 din x
8'o0o
= 19,20 din/pog. sat.
N
N
10. 000

U opravke ubrajamo sve troékove za sve vrste opravki u iivotnom upo-
trebivom vremenu stroja, bez obzira da Ii su one velike ili malene.
Kod toga ne razlikujemo velka ili tzv. investicijska od tekuéih malih
odriavanja, poéto ih ne moiemo pouzdano razgraniéiti i registrirati.
Izvodimo ih, naime, vrlo razliéito, bilo u vlastitirn ili tudjim radioni..
cama, na terenu sa naruéenim mehaniéarom ili sa vlastitim strojovo—
djem, sa upotrebom rezervnih dijelova ili bez njih itd. Usljed toga su
u kalkulacijskoj strukturi obuhvaéene sve opravke zajedno. Njegu stroja
ili tekuée redovito, usputno uzdriavanje, medjutim, veéinom povjerava-2
mo strojovodji da ih izvodi usput, po potrebi. U tu svrhu raéunamo
od-
redjeno prosjeéno vrijeme, oko I sat na iskori§éeni dan ali van redovi-.
tog dnevnog radnog vremena. Strojovodji dajemo za to pauéalnu nagradu
31
.
x...
-
“Ev-ﬁ
u visini protuvrijednosti
liénog dohodka 2a to predvidjeno vrijeme.
ovaj troﬁak bi, po pravilu, trebalo uvrstiti u stavku upravki i odria-
vanja strojeva. Medjutim, ga radi praktiénosti
izraéunavanja, pribra-
jamo k liénom dohodku strojovodje u kalkulacijskoj
stavci 7 "Liéni
tro§kovi", jer treba kod svakog liénog dohodka zaraéunavati i sva
druétvena davanja. Time se suma kalkulacijskih
stavki niéta ne mije-
nja. Poéto, dakle, njegu stroja zahvatamo kod liénog dohodka strojo-
vodje, ne smijemo ozvaj troéak raéunati i u stavci opravki. I uputstvo
FAO, koje jednako tretira opravke, takodjer za njegu stroja kalkuli-
ra 15% 0d bruto liénog dohodka vozara ili strojovodje, éto znaéi dnev_
no oko I sat radnog vremena (15% x 8 sati = 1,2 sati) dakle sliéno
kao u naéoj metodici.
Tr-o§kove reparatura za iivotno doba stroja raéunamo sa odredjenom
kvotom q od nabavne cijene stroja. Ovu kvotu q dobijamo, medjutim,
tako, da svotu svih troékova za opravke za iivotno doba str-oja, po od-
nosnim evidencijama, podijelimo sa nabavnom cijenom stroja, q =
O
: K. Stoga je potrebno da za sve strojeve vodimo vlastitu evidenci_
ju opravki ili reparatura
Poznato je da su troékovi opravki kod
novog stroja maleni te da sve viée rastu sa staroééu. Stoga nije is-
pravno ako za opravke raéunamo samo troékove pojedine godine, nego
moramo ustanoviti prosjek za iivotno doba stroja.
Troékovi opravki odnosno njihova kvota isto tako su problematiéni kao
i ii}/otno doba stroja. Sve podatke o tro§kovima opravki, koji su iz go-
dine u godinu razliéiti, dobili bismo tek kod dotrajalog stroja. Zato
moramo kvotu opravki éesto ocijeniti na osnovu uporedjenja sa drugim
goznatim strojevima, odnosno njihovim kvotama opravki. U veé pome-
nutoj orijentacijskoj tabeli, izloienoj u posebnom poglavju ove metodi..
ke, sadriane su za najznaéajnije strojeve takodjer i kvote opravki, ko..
je koristimo ako nemamo pouzdanijih.
Kod strojeva, kod kojih nastupa zastarjelost, trorékovi opravki su niii
od normalnih. Praktiéki raéunamo da su od normalnih tro§kova manji
za onoliko, za koliko je doba zastarjelosti kraéa od normalnog iivotnog
doba stroja, te iznose:
K x q
NZ
0 = ———--x
N
N
Ako pri tom imamo posla sa malenim, ruénim prenosnim strojevima
(motorna pila), moiemo spomenuto smanjenje troékova opravki i zane-
mariti te raéunati sa normalnim
troékovima opravki za iivotno doba
stroja /16/.
Ad. 5. Kamate
Sa kamatnom stopom p % mnoiimo polovinu iznosa amortizacije
(A/2), te ovaj umnoiak pomnoiimo joé sa brojem godina zivot-
nog korisnog doba stroja, uveéanim za 1 (zadnju) godinu;
i=0,0px—1;-x(t+1).
32
Kod zastarjelog
stroja vr-ijedi isti obrazac, samo §to tada
amortizacija
broj godina odgovaraju dobi zastarjelostiz
.=
z
1
0,0px—T—x
(tz+ 1).
Ako u nekom sluéaju vrijedi za otplatu kamate drugaéiji broj
godina nego za iivotno trajanje stroja (§to je kod ove vrste ka1_
kulacija iznimka), raéunamo kamatu na osnovu tog broja godina
i odgovarajuéeg
iznosa amortizacije.
Ako nemamo posla sa kamatom za kredit, nego je investicija
pokrivena sa vlastitim sredstvima te su tada kamate sadriane
u kalkulacijskoj stavci "dobiti", to je u stavci 10, kamatu u stav-
ci 5 ispu§tamo ili nju kalkuliramo, ali onda odgovarajuéi iznos
odbijemo od kalkulacijskog
iznosa u stavci 10. Medjutim, u oba
uporedjivana ka1ku1acijska_
primjera moramo postupiti podjednako.
Tako u kalkulacijama uporedne cijene, u kojima ispuétamo ka1ku_
lacijske stavke 8 .. 10, kalkulirarno
kamatu u stavci 5.
Istu vrijednost kamate dobijamo ako umjesto od amortizacije, polazimo
od nabavne cijene stroja. Tada sa kamatnom stopom (p %) mnoiimo po-
lovinu nabavne cijene ( K_ , zatim to podijelimo sa brojem jedinica tra-
janja stroja (N) pa sve gkupa pomnoiimo sa brojem godina, uveéanim
za jednu godinu:
.
K
t +
1
1
= 0,0 p x-52: —-Nj, éto je isto kao:
A
0,0 p x -2—x (t + 1), poéto je
——g—
= A.
Ako imamo posla sa strojnom garniturom, to jest sa skupom strojeva,
koje kod kalkuliranja razvrstavamo u kalkulacijske
podstavke
— prema
njihovom razliéitom trajanju — moiemo obrazac svrsishodno preurediti,
da bismo kamatu 1ak§e izraéunavali, npr-.:
i=T—-O’0pxAx(t+1).
Otkako je §umarstvo oslobodjeno
Gd kamate na osnovna sredstva, mi-
éljenja o raéunanju kamate u kalkulacijama su se razilazila, poéto ka-
mata po ekonomskoj teoriji u socijalizmu nemaju karaktera stvarnih
troékova i jer mrtvi kapital (opredmeéeni minuli rad) ne proizvodi vi-
éka vrijednosti, §to je od znaéaja za raspodjelu poslovnog uspjeha go-
spodarske organizacije /18,4, 19/.
Kamate od kredita se medjutim u svakom sluéaju ubrajaju u troékove.
U proizvodno-tehniékim kalkulacijama, koje, usput reéeno, niéta ne upli-
viéu na obuhvatanje troékova u knjigovodstvenom poslovanju gospodarske
organizacije i baé niéta ne upliviéu na raspodjelu njenog poslovnog us-
pjeha, nego su samo raéunsko sredstvo kojim praktiéki prosudjujemo
ekonomiénost strojnog rada, moramo kamate u uporedjenim naéinima ra-
da jedinstveno ili uv-aiavati ili ih ispustiti. U kalkulaciji prodajne cijene
su kamate posredno obuhvaéene u dobiti samo za vlastita uloiena sred-
stva. Osim toga, ne valja zanemarivati pozitivan ekonomski pritisak,
33
koga izvode baé kamate, da se vrijeme amortiziranja stroja ubrza
odnosno stroj bolje i brie iskoristi /13/. U uporedjenim naéinima
rada éesto je velika razlika upravo u vrijednosti strojeva i u broju
radne snage. Pa 1 kada su kamate obuhvaéene u dobiti, mora nas
interesirati koliko otpada na kamate, odnosno kolika dobit preostaje,
ako odbijemo kamate barem po minimalnoj kamatnoj stopi.
Vrijednost strojeva svake godine se smanjuje za iznos amortizacije,
a sa time i kamate. Na poéetku imamo posla sa éitavom glavnicom,
dok na kraju, kada je stroj veé otpisan, sa nulom vrijednosti. To
znaéi u pogledu kamata gotovo isto kao da raéunamo
prosjeéno godi§—
nje sa polovinom poéetne glavnicez
K + O
= 55 . Prema okvirnom uputstvu FAO, dovoljno je raéunati
kamate po obrazcu: i = 0,0 p x Ax t, to jest sa t, a ne sa dodava-
njem jedne (zadnje) godine, éto daje t + 1. Zapravo bi trebalo kamate
raéunati taéno po kamatno..kamatnom
raéunu (kao éto raéunaju banlge
naroéito kod anuiteta), ali to bi raéunanje suviéno kompliciralo. No,
kalkulacije
ove vrste su veé po svojoj prirodi neprecizne pa moraju
zato biti utoliko viée jednostavne i praktiéke, kao éto je veé bilo is-
taknuto. Raéunanje sa brojem godina "t + 1" je medjutim podjednako
jednostavno
kao i sa "t" godina a ipak taénije. Ovo proizlazi iz éinje-
nice da zadnje godine, to jest prije otpisa zadnje amortizacije, jo§
plaéamo kamate za preostalu vrijednost stroja, éto dokazuje sljedeéi
raéunski prikaz. Ako je npr. vrijeme amortiziranja 6 godina, onda
ée vrijednost stroja (K), koja je u pojedinoj godini osnova za kamate,
biti slijedeéaz na poﬁetku prve godine 6/6 K, na poéetku druge godi-
ne 5/6 K, itd., te na poéetku éeste godine 1/6 K. Zbir svih iznosa
kamata bi, dakle, za sve godine iznosio: 0,0 p x K (6/6 + 5/6 +
+ 4/6 + 3/6 + 2/6 + 1/6) = 0,0p x K x 21/6 = 0,0 p x K/2 x 21/3 =
= 0,0 p x K/2 x 7 = 0,0 p x K/2 x (6+1)i1iopéenito: 0,0 p x K/2 x
x (t+1). Iz ove svote dobijamo kamate na kalkuliranu
jedinicu, ako
svotu podijelimo sa brojem jedinice, koje odgovaraju iivotnoj dobi
stroja:
1: 0,0pxE2-x(t+1)
; N- o,opxi‘2—x (t+1), po§tojeK ; N=A.
Visina kamatne stope je, medjutim, posebno pitanje /18/. §to je viée
neka driava razvijena, odnosno éto stabilnije gospodarstvo ima, uto_
liko je niia kamatna stopa i obrnuto. Inflacija ima joé i poseban utje-
caj.
Kod izrade prija§nje metodike iznosila je kamata na osnovna sredsitva
6%. Stoga je bila tada pri izradi kalkulacija uzeta u obzir ova vlsina
kamatne stope.
Sada iznose kod nas kamate na étedne uloge u bankama 7, 5 .. 9% pa
1 10%.
Sa uzimanjem kredita nastaju joé i drugi bankovni troékovi ta-
ko da sada kreditne kamate iznose oko 12%.
U driavama Srednje Europe
34
ova kamatna stopa je priliéno niia. Primijeniti valja, dakle, onu ka-
matnu stopu, koja je u datim prilikama najbliia realnosti, to jest naj...
manje u visini kamatne stope za étedne uloge, odnosno oko 8%.
Na§a preduzeéa kupuju manje strojeve sa vlastitim sredstvima, dok se
kod veéih investicija posluiuju djelomiéno ili u cjelosti kreditima. Tako
moie zajedno rezultirati niia katnatna stopa od one koja vrijedi za sa,_
me kredite.
Ad.6. Osiguranje, takse, gar-aiiranje i sliéno
Sa postotkom "z", koji odgovara ovoj stavci, a prethodno ga po_
sebno ustanovimo, pomnoiimo umnoiak amortizacije i broja go-
dina upotrebivosti
stroja: Z = 0,0 z x A x t.
Kod zastarjelosti stroja vaii jednak obrazac, samo Eto tada amor...
tizacija i broj godina odgovaraju dobi zastarjelostiz Z I 0,0 z x
A
x t .
z
z
Pomenuti postotak moiemo lako ustanoviti, ako zbrojimo sve ovamo spa-
dajuée fiksne troékove za odredjeni stroj (ili viée srodnih strojeva) u
jednoj godini te ih podijelimo sa nabavnom cijenom stroja (ili viée stro-
jeva): z = Z : K. Neke od ovih troékova dobijamo za pojedini stroj iz-
ravno (takse za registraciju, cestarine, osiguranje itd.) a druge, koji
se odnose zajedno na vi§e strojeva, kao npr. za garaiu, ustanovimo
sa obraéunom udjela, koji otpada na kalkulirani stroj (pr-ema zauzetom
prostoru ili po odnosu vrijednosti strojeva). Ovako izraéunati postotak
moiemo pr-imijeniti i kod drugih sliénih strojeva, a da ga za njih po-
sebno ne izraéunavamo. U tome se vidi znaéaj kalkuliranja pomoéu 0..
vog postotka. Ako nemamo vlastitog obraéuna, moiemo ovaj postotak
i ocijeniti pomoéu analogije sa drugima, sa oko 3-8 % uzimajuéi za
veée strojeve (sa garaiom i cestarinom)veéi, a za manje (bez garaie
i cestarine), manji postotak, ovisno takodjer o karakteru i izloienosti
stroja s obzirom na visinu osiguranja.
Ad.7. Liéni troékovi
BLD = bruto liéni dohodak strojovodje ili radne posade kalkulira-
nog stroja (ili kalkuliranog
naéina rada), sveden na kalkuliranu
jedinicu, pomnoiimo
sa prethodno ustanovljenim koliénikom kl
(koji sadrii i odgovarajuéi BLD); Lt = BLD x kl.
Koliénik k prethodno izraéunamo tako Etc iz zakljuénog raéuna
gospodarske organizacije
za proélu godinu uzmemo sumu BLD
proizvodnih radnika za sve pogone zajedno, njoj pribrojimo sumu
svih izdataka tzv. "neposredne reiije" za isto organizacijsko po-
druéje te ovaj zbroj podijelimo sa spomenutom
sumom BLD;
k1 = {BLD +£NR) :£BLD.
Ova kalkulacijska
stavka je obiéno najizdaénija, naroéito kod niskog
stepena mehaniziranosti
te je stoga kod kalkulacijskih analiza i naj-
znaéajnija.
35
2:.
..._
,...-_'.;.

Ako imamo veé utvrdjen koliénik kl, ustanovljivanje ove kalkulacijske
stavke liénih troékova je vrlo jednostavno. I ova stavka ima preteino
karakter direktnih ili neposrednih troékova. Na BLD radne posade, ko-
ji ustanovljavamo neposredno, otpada, naime, preteini dio ove kalku-
lacijske stavke, zato nastojimo da svuda, gdje god je moguée, operi_
ramo sa neposrednim tro§kovima.
Kod ove kalkulacijske
stavke najviée posla traii , dakle, prethodno iz-
raéunavanje
koliénika kl.
Za obraéun koliénika kl moiemo uzeti, po zavrénom raéunu, sve orga-
nizacijske jedinice éumskog gospodarstva zajedno, éto je obiéno najbo—
lje, poéto tako obuhvatamo éiri prosjek. Moiemo, medjutim, uzeti sa-
mo nekoliko najznaéajnijih organizacijskih jedinica zajedno, ili koliénik
izraéunati posebno po odnosnim jedinicama. Odvojeno izraéunavanje o-
vog koliénika po organizacijskim
jedinicama pokazuje u kojoj mjeri ko_
liénik oscilira izmedju tangiranih jedinica.
U BLD moramo ubrojiti i one liéne dohotke, koji se radnicima ispla-
éuju iz dobiti na osnovu rezultata zavrénog raéuna.
U tzv. "neposredng reiiju" proizvodnih radnika, ubrajamo sve izdatko,
koje imamo sa radnikom pored BLD, kada je on u radnom odnosu. Oni
nestaju, kada radnika nema viée (kada ga u§tedimo sa poboljéanim na..
éinom rada). Ovamo spadaju sva davanja u vezi sa liénim dohotcima,
koja nisu obuhvaéena u BLD, zatim sve naknade zajedno sa doprinosima
za cijelo radno vrijeme kada radnik ne moie raditi bez svoje krivnje,
te liéne naknade u obliku terenskog dodatka, kilometraie ili troékova
za dolazak na posao kao i individualni doprinosi za opskrbu, liéna sred_
stva za zaétitu i sliéno. Medjutim, ne ubrajaju se ovamo pauéalni dopri-
nosi menzama i domovima, kao ni oni izdaci, koji se ne mijenjaju ako
reduciramo nekoliko radnika. Isto tako ne ubraja se ovamo pauéa
Ina na_.
grada vozaru ili strojovodji za njegu stroja, jer je posebno obraéunata
u kalkulaciji. Ukratko, ovamo spadaju svi izdaci uz BLD,koji nastaju sa
radnikom i nestaju kada radnika viée nema.
U koliéniku k je BLD veé uraéunat (sa 1 ili sa 100%) tako da ovaj ko-
liénik sadrii ]BLD i neposrednu reiiju zajedno. Iznos stavke liénih tro_
ékova dobijamo dakle izravno, ako BLD radne posade kalkuliranog stro-
ja (reduciran na kalkuliranu jedinicu), pomnoiimo sa koliénikom. Odvo-
jeno raéunanje sa koliénikom, koji bi sadriavao samo neposrednu r-eii_
ju, te bi onda trebalo BLD joé posebno pribrojiti, bilo bi jednako is-
pravno, medjutim manje je praktiéno.
BLD radne posade, koji se odnosi na radno vrijeme, potrebno je,med..
jutim,kod kalkuliranja preraéunati odnosno reducirati na kalkuliranu
je-
dinicu, npr. na pogonski sat, godinu itd. To postiiemo tako da BLD
na radni sat (dan, godinu) pomnoiimo sa odnosom izmedju radnih i po..
gonskih sati, npr. sa 8/6 za dan ili 1600/1200
za godinu, kako je u
pribranim podacima za kalkulaciju
ustanovljeno. Primjer: VBLD éofera
za radni sat iznosi 23 din; BLD za pogonski sat je onda 23 din x 8/6=
30, 70 din/pog.sat. Koliénik kl se kod toga niéta ne mijenja, poéto se
36
radi o istom BLD, preraéunatom na kalkuliranu jedinicu. Kada pak
polazimo od NLD (neto liénog dohotka), trebamo ga najprije pref-aéu_
nati u BLD, pribrajanjern davanja (na BLD), npr.: kada davanja iz-
nose,
(1
= 31%, BLD onda je NLD = BLD
— dBLD =
(1 - 0,31) BLD
= 0,69 BLD, a BLD = NLD : 0, 69. Primjer: NLD éofera iznosi 16
din na radni sat; BLD = 16 din : 069
= 23,20 din.
S obzirom da je startna osnova liénih dohodaka radnika tokom godi_
ne neéto niia od konaéno postignute, bolje je ako ovu osnovu zaokru_
éimo na gore za toliko, za koliko po iskustvima raéunamo da ée ra_
dnici premaéiti startnu osnovu (za oko 10%).
Kada strojovodji dajemo pauéalnu nagradu za njegu stroja, ona zapra-
vo spada u kalkulacijsku
stavku "Opravki i odriavanja". Ipak ovu na..
gradu, u vidu dodatka k liénom dohotku, radije unosimo u stavku
"Liénih tro§kova", kako bismo onda automatski obraéunali i sva da_
vanja, koja terete sve liéne dohotke. Time se zajedniéki rezultat kal-
kulacije niéta ne mijenja a olakéava se raéunanje. Isto tako priraéu_
namo u ovoj stavci i eventualne
posebne liéne izdatke, koji proizlaze
iz uvodjenja radne posade u rukovanje strojem bilo putem domaéih ili
tudjih instruktora (kod éega nije miéljeno redovno reiijsko osoblje).
Ove jednokratne, posebne izdatke moramo, razumljivo, preraéunati
na iivotno upotrebno doba stroja.
Buduéi je poznat odnos izmedju BLD i NLD, moie se koliénik kl pre_
raéunavati sa BLD na NLD (kao osnove). U predjaénjoj metodici je
bio ovaj koliénik oslonjen na NLD jednostavno zbog toga, po§to ga u
dnevnom odnosu lakée shvaéamo i poéto bolje pokazuje, koliko ga te-
rete druétvena davanja, dok BLD veé sadrii dio takvih davanja. Sada
je, medjutim, opéenito veéi naglasak na BLD, te je stoga ovaj uzet
za osnovu koliénika kl.
Visina ovog koliénika, koja je za vrijeme izrade prve metodike (godi-
ne 1963) iznosila 2,5 _ 2,8 od NLD (zajedno sa NLD), kasnije se je
postepeno ali osjetljivo smanjivala, djelomiéno zato éto su se smanji..
vale naknade za vremenske neprilike i za bolovanja a djelomiéno, jer
su NLD rasli brie nego naknade. Ako bi se naknade, koje éine glavni
dio tzv. neposredne reiije, poveéavale srazmjerno
jednako kao NLD,
ostao bi i koliénik nepromijenjen. Taj koliénik k od NLD iznosio je
god. 1967. u Sloveniji prosjeéno 2,3 /17/, a gochne
1971 prosjeéno
2,05 /23/. Malen raspon dokazuje njegovu veéu pouzdanost. Poslije
godine 1971. primjeéuje se nesrazmjerno podizanje terenskog dodat-
ka i tro§kova pr-evoza na radno mjesto a uz to se je neéto poveéala
i naknada za bolovanja. Tako ovaj koliénik danas iznosi prosjeéno oko
2,15 ili zaokruieno 2,2 od NLD, odnosno zaokruieno 1,5 od BLD.
Utvrdjeni koliénik kl moiemo upotrijebiti za brojne kalkulacije na po-
druéju iste §umskogospodarske
jedinice te ga treba samo od vremena
do vremena korigirati ili pobo1j§avati, ako s9 osjetljivo mijenjaju ele-
menti, koji sluie za njegovo izraéunavanje. Poéto je raspon njegovog
37
osciliranja srazmjerno
malen, moiemo éesto, umjesto da izraéunava_
mo vlastiti, upotrijebiti i prosjeéni koliénik.
Broj iskoriééenih ili produktivnih
dana
u godini
Sa naknadama i koliénikom k obuhvaéen je izvjestan broj radnih da_
na u godini. Redoviti liéni dolhotci radnika odnose se, dakle, samo
na iskoriﬁéene ili produktivne radne dane. Moramo znati koliko ih ima.
Broj iskoriééenih dana u godini moie ustanoviti svaka gospodarska
or-
ganizacija za sebe po podacima za proélu ili nekoliko proélih godina
te ih shodno upotrijebiti kod kalkuliranja. Prema naéim istra2ivanji_
ma otpadalo je godine 1971. na neiskoriééene radne dane, kod 9 od
12
analiziranih éumskih gospodarstava
u Sloveniji, od 62 - 90 ili prosje_
éno 80 radnih dana, raéunajuéi kod toga radni dan sa po 7 sati /23/.
Sliéno stanje, odnosno ne§to pogor§ano (radi veéih bolovanja ili subjek-
7
tivnih razloga), je i sada.
Uvaiujuéi spomenuti prosjek, bila bi u Sloveniji struktura produktivnih
radnih dana u godini sljedeéaz
Broj svih dana u godini . . .
.
.
. . . . . . . . . . . . . .
. . . . . . . . ..
.365 dana
od toga nedelje
. .
. . . .
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
. .
. . . . . . ..
52
"
ostaje svih raspoloiivih radnih dana po 7 sati . . . .
.
. ..
313 dana.
Prosjeéno neiskoriééeni radni dani po 7 sati:
— driavni blagdani . . . . . . ... . . . .. . . .
. . . ..
10 dana,
A
—bo1ovanja
. . . . . .
. . . . . . . . ..
15 ",
- redoviti godiénji odmori . . . . . . . . . . . . . . .
22
" ,
— vremenske smetnje i prekidi rada .
23
" ,
- odsutnost sa posla do
7 dana
. . . . . . . ..
1
" ,
— sluibena odsutnost . . . . . .. . . . . . . . . . ... .
V
2
" ,
— drugi plaéeni neproduktivni dani .. . .. . .
3
" ,
_—_
51_e_;_>1a_ée_ni_n__ep_ro_c_lu_kt_i_vrii
_c_1a_ni_ _ _.._._._.;_._
_ _4_ _"_,_ _ _ _
80 dana
Produktivnih radnih dana po 7 sati u godini . . . . . . . . . . . . ..
233 dana
Ako 233 radnadana
po 7 sati preraéunamo na 8 satni radni dan, kako
ga kod éumskog rada stvarno primjenjujemo, dobijamo 233 dana x 7
sati = 1.631 sati na godinu : 8 sati/dan = 204 produktivna radna dana
po 8 sati u godini ili zaokruzeno 200 - 210 radna dana, to jest 1600
— 1680 radnih sati u godini (kod éega smo zanemarili, da su ubrojena
1 4 neplaéena dana).
Kada u kalkulaciji uzimamo godinu kao kalkulacijsku
jedinicu, moramo
dakle redoviti BLD raéunati za 200 .. 210 produktivnih radnih dana
(koliko dobijemo i po stvarnoj financijskoj evidenciji liﬁnih dohodaka),
poéto su ostali radni dani plaéeni sa naknadama i ukljuéeni u koliénik
kl.
38
Kod strojnog rada, kada ima manje vremenskih smetnji, kao npr.
kod kamionskog prevoza, moiemo u pojedinom.
sluéaju raéunati i sa
oko 220 produktivnih
radnih dana po 8 sati ili zaokruieno sa 1.750
radnih sati u godini. Prethodno izraéunati koliénik kl, na osnovu
210 prod. radnih dana, onda se reducira, i to sa 210/220, ddnosno za
toliko se smanji iznos troékova odnosne kalkulacijske stavke. Sliéno,
koliénik odnosno iznos tih troékova se poveéava, ako je iskoriﬁéeno
manje dana od normiranih i uzetih za osnovu za izraéunavanje kolié-
nika. Ako je stvarno iskoriééeno same 190 radnih dana umjesto 210,
treba odnosne troékove ili koliénik poveéati sa 210/190, (ako se je
obraéun koliénika prije zasnivao na 210 prod. radnih dana).
Kod neki.h vrlo skupih strojeva, koje zelimo bolje iskoristiti, moie-
mo u pojedinom primjeru povisiti broj produktivnih radnih dana sa
uvodjenjem zamjene strojovodji za vrijeme njegovog godiénjeg odmo—
ra ili bolesti. Tada moramo u kalkulaciji, u stavci liénih troékova,
redovitom BLD pridodati i BLD dodatih radnika.
Ad.8. Opéi proizvodni troékovi (pogonska reiija)
Bruto liénom dohodku (BLD) strojovodje ili radne posade po
kalkuliranoj jedinici pribrojimo amortizaciju stroja za istu je..
dinicu i ovaj zbroj pomnoiimo sa - prethodno ustanovljenim ..
koliénikom
k2; PR - (BLD + A) x k2.
Koliénik k2 se dobije tako éto prvo, na osnovu zavrénog raéu-
na za proélu godinu, ustanovimo sumu svih opéih troékova pro-
izvodnje (pogonsku reiiju) za sve pogone éumskog gospodarstva,
gdje spada kalkulirana mehanizacija, ukljuéivo sa eventualnim
samostalnim pogonom mehanizaci
je (ili transporta). Zatim ovu
svotu dijelimo sa zbrojem sume BLD proizvodnih radnika (ne
i reiijskih !) i sume amortizacije tih istih pogona ili organiza-
cijskih jedinica za isto vremensko razdoblje; k2
=
PR :
(ZBLD + ZA).
Ako imamo posebnu organizacijsku
jedinicu mehanizacije, koja
zaraéunava svoje usluge éumskim pogonima ili OOUR, izraéua
navamo za ovu jedinicu rnehanizacije poseban koliénik pogonske
reiije k koji je neéto nizi od ¢nog kod éumskih pogona, te sa
njim kaﬁmliramo cijene usluga, zbog éega je tada cijena uslu-
ge neéto niia; naime, dio pogonske reiije snose joé i éumski
pogoni.
Kod ovoga raéunanja moramo od zbroja opéih proizvodnih tro§.kova.i1i
pogonske reiije, odbiti eventualne iznose, koji su bili veé uklguéem
u neposrednoj reiiji i time obuhvaéeni u koliéniku kl.
U vezi ove stavke kalkulacije valja napomenuti da udio opéih troﬁkova
ili reiije, koji se odnosi na neki stroj, ne moéemo ustanoviti drugs-
éije, nego sa odgovarajuéim kljuéem ili koliénikorp. Opéi tr0§k0Vi P0-
gona su naime zajedniéki za svu proizvodnu djelatnost pogona (OOUR)
39
te s'toga i terete svu ovu djelatnost. Na pojedini stroj ili posao otpa—
da tek neki odgovarajuéi dio.
Nadovezuje
se i pitanje, Etc treba upotrijebiti kao osnovu izraéunava...
nja odgovarajuéeg
kljuéa, pa da bi ovi opéi tro§kovi bili éto pravi1ni..
je ili svrsishodnije porazdjeljeni. Za osnovu kljuéa mogli bismo upo-
trijebiti:
- LD proizvodnih radnika,
.. vrijednost ili amortizaciju strojeva,
— zbroj obiju gornjih osnova,
.. zbroj svih' direktnih troékova,
_ cijenu pogonskog sata.
Ovo pitanje nastalo je joé kod pripreme predjaénje metodike /14/.
Tada smo za osnovu kljuéa uzeli samo LD, kako bi izraéunavanje bi-
lo jednostavnije,uto1iko viée jer tada jo§ nije bilo tako velike razlike
izmedju broja radnika u kalkuliranim pr-imjerima kao danas, a i zato
§to su se i razrezi raznih druétvenih davanja bazirali samo na LD.
Medjutim danas, kada éesto uporedjujemo dva naéina r-ada, kod kojih
imamo u jednom sluéaju malo radnika, ali skupe strojeve dok je na
drugoj strani obratno; mnogo radnika sa jeftinim pr-oizvodnim sx-ed-
stvima, ne bi odgovaralo ako bismo kljué temeljili samo na LD 1-ad-
nika, ne uzimajuéi u obzir i vrijednost sudjelujuéih strojeva kao pro-
dukta minulog rada /24,20/.
Najobjektivnija i dosljedna osnova bila bi cijena pogonskog sata
(to
jest cijena kalkulacijske jedinice), koja bi automatski uzimala u obzir
sve sudjelujuée faktore, to jest radnu snagfu kao i vrijednost strojeva
i materijala po njihovom stvarnom udjelu. Medjutim, ovu cijenu tek
traiimo sa kalkulacijom, te bismo je morali ukljuéiti kao nepoznani-
cu. No to se protivi traienoj jednostavnosti kalkuliranja. Stoga je naj_
bolji izlaz da uzmemo za osnovu kljuéa zbroj liénih dohodaka i vrijed..
nosti strojeva, to jest zbroj BLD i amortizacije /24, 20/. Razumljivo
da ée time upotreba strojeva ispasti nelsﬁto manje ekonomiéna, nego
§to bi bila kada bismo kljué reiije oslonili samo na liéne dohotke ali
je kalkulacija sa ukljuéivanjem amortizacije objektivnija i ispravnija.
Koliénik k izraéunavamo tako da iz zavrénog raéuna za pro§1u godi—
nu ustanovimo pogonsku reiiju za odgovarajuéu grupu OOUR te istu
podijelimo
sa zbrojem BLD proizvodnih (bez reiijskih) radnika i amor..
tizacije za istu grupu OOUR; k2 =2 PR
: (ZBLD +2 A). Iznose ne-
posredne reiije, koji su veé obuhvaéeni u koliéniku kl, moramo kod
toga odbiti.
S obzirom da moie transportna i gradjevna, odnosno teia éumska me-
hanizacija biti ukljuéena u posebnu OOUR zajedno sa odriavanjem §um...
skih prometala ili bez ovog, ili pak razdijeljena
na viée OOUR nasta—
je pitanje, koje su organizacije kod toga mjerodavne za obraéun koliéni-
ka.
~
40
Samostalna OOUR, koja se brine samo za odriavanje i iznajmljivanje
svoga strojnog parka te zaraéunava svoje usluge §umskim OOUR-ima
ili pogonima u okviru svoje OUR (éumskog gosp.), ée imati srazmjer-
no niiu pogonsku reiiju i stoga niéi koliénik k2, po§to otpada jo§ pri..
liéan dio pogonske reiije na éumske pogone, naroéito u pogledu plani-
ranja i pripreme rada u vezi sa upotrebom strojeva. Reiija samostal-
ne jedinice mehanizacije je tada mjerodavna osnova za obraéun cijene
usluga, koje plaéaju éumske jedinice, sliéno kao i kod unajmljene me-
hanizacije, npr. kamiona od vanjskih usluénih organizacija. Preostale,
sa upotrebom unajmljenih strojeva skopéane reiijske troékove snose,
ionako, tangirani éumski pogoni. Ova cijena usluga sluii istovremeno
i za uporedjenje uspjeénosti rada raznih strojeva kao i za prosudjiva-
nje cijena usluga raznih iznajmljivaéa. Medjutim, za potpun prikaz
ekonomiénosti rada nekim strojem je mjerodavna cjelokupna reiija
éumskih pogona, koja dolazi do izraiaja u odnosnom svom koliéniku,
kada su strojevi u okviru éumskog pogona.
Ako su strojevi ukljuéeni u éumske OOUR, automatski su optereéeni
sa cijelokupnom reiijom ovih jedinica, koja dolazi do izraiaja u pri-
padajuéem koliéniku k . Stoga je ovaj koliénik ne§to veéi od onog, ko-
ji se odnosi na OOUR mehanizacije. Ako su, medjutim, strojevi dje-
lomiéno u samostalnoj jedinici mehanizacije a djelomiéno kod éumskih
pogona, treba kod raéuna koliénika uzeti sve jedinice zajedno, a uz to
posebno iskalkulirati i koliénik za jedinicu same mehanizacije, koji
dolazi u obzir za kalkuliranje cijena usluga.
Izgradnja i odriavanje cesta i drugih prometala éto sluie u prvom re-
du transportu drveta odnosno transportnim strojevima, a njihova je
reiija ukljuéena veéinom u reiiju éumskih OOUR, predstavljaju
pose-
bno pitanje.
Kod toga je bolje da ispustirno amortizaciju prometala kao i njihovo
odriavanje, ako se njihov obim iz godine u godinu mnogo mijenja, da-
kako ako imamo odvojene podatke o tome. Prometala, naime, nisu os-
novna sredstva, u pravom smislu amortiziranja, kao §to su strojevi,
po§to su prometala vjeéna, ako ih odriavamo. Cesto, medjutim, kolié-
nik k , izraéunat zajedno sa prometalima i njihovim odriavanjem
neée
mnogo otstupati od onog dobijenog bez prometala, ako uzmemo u obzir
prosjek za viée godina. Ali je razumljivo da nikada ne smijemo ura-
éunati amortizaciju prometala a da pri tom u reiiji ne uraéunamo i
troékove njihovog odriavanja.
Izdvojiti valja kod obraéuna pogonske reiije i smetnje, koje prouzro-
kuje privatni sektor éuma. S ovim smetnjama smo imali posla i do
sada ali smo ih obilazili time, §to smo uzimali u obzir samo koliénik,
izraéunat na osnovu dru§tvenog sektora. Privatni Eumski posjednici,
koji prodavaju éumskim pogonima veé izradjene sortimente, nisu nai-
me sa svojim liénim dohotcima zastupljeni u LD éumskog pogona, koji
upravlja i sa privatnim éumama. Usljed toga onda zajedniéka reiija
nerealno tereti samo LD i amortizaciju druétvenog sektora. Ako ima-
41

mo, ili ako éemo ubuduée imati odvojene podatke za dru§tveni i pri-
vatni sektor, najbolje ée biti, da se izraéunavanje koliénika k osloni
samo na dru§tveni sektor. U sluéaju kada raspolaiemo sarno podaci_
ma 0 zajedniékoj reiiji, treba od nje odbiti naplaéeni doprinos privat-
nih éumskih posjednika za reiiju. Ovaj doprinos sadrii obiéno zajed_
no naknadu za pogonsku i upravno—prodajnu reiiju. Ne smeta, medjutim,
ako éitav doprinos obraéunamo
kod pogonske reiije te ga onda izosta-
vimo kod upravno—prodajne reiije.
Ovaj koliénik pogonske reiije za samostalnu jedinicu mehanizacije iz-
nosi zaokruieno 0,20 — 0,3'0. Koliénik kompletne pogonske reiije iz_
nosi medjutim prosjeéno (za sve OOUR) oko 0,70. Kolebanje ovog ko-
liénika je priliéno jako i traii vlastiti obraéun za svaku gospodarsku
organizaciju. To je i shvatljivo, poéto je ovaj koliénik veéi kod onih
organizacija, koje sa mehanizacijom srnanjuju broj proizvodnih radni-
ka a poveéavaju vodeée struéno osoblje, éime poveﬁavaju reiiju a sma-
njuju sumu BLD proizvodnih radnika. Sa reiijom vodeéeg osoblja tere-
timo, pomoéu opisanog kljuéa, sve pogodjene djelatnosti podjednako,
iako je osoblje moida najaée zastupljeno u iskori§éavanju éuma, poéto
je nemoguée razdvojiti koliko od reiije otpada na pojedine djelatnosti.
U iskoriééavanju éuma su uz to mnogo koja mjera ili tro§ak potrebni
ba§ u interesu gajenja, zaétite i éuvanja §uma, dakle u korist drugih
djelatnosti Eumarstva. Osim toga reiijsko vodstveno osoblje ne pove..
éava se tako naglo, da ne bismo bili u stanju upotrijebiti koliénik, iz-
raéunat na osnovu zavr§nog raéuna §umskog gospodarstva
za proélu
godinu. Samo vanredan troéak za uvodjenje nekog stroja u rad, uzima-
mo u kalkulaciji u obzir kod liénih troékova ili kod nabavne cijene
stroja, kako je veé bilo reéeno. U posebnom pr-imjeru, npr. kod cen-
tralnog mehaniziranog skladiéta drveta, uzimamo ovo u obzir ionako
kod troékova osoblja pogona odnosno kod nabavnih cijena dotiénih stro-
Jeva.
Obraéun odvojenih koliénika po éumskim pogonima (OOUR) interesantan
je, medjutim, za prosudjivanje uzroka njihovog razlikovanja.
Ad.9. Opéi troékovi uprave i prodaje (upravno-prodajna reiija)
Bruto liéni dohodak strojovodje ili radne posade po ka1ku1ira..
noj jedinici zbrojimo sa amortizacijom
iste jedinice te zbroj
pomnoéimo sa prethodno ustanovljenim koliénikom k3;
UPR = (BLD + A) x k3.
Koliénik k3, pak dobijemo tako da, na osnovu zavriénog raéuna
gospodarske
organizacije za proélu godinu, ustanovimo sumu
svih opéih upravno—prodajnih tro§kova gospodarske
organizacije
(sredi§nje upravaili direkcije) te ju podijelimo sa zbrojem su-
ma bruto liénih dohodaka proizvodnih radnika (bez reiijskog
osoblja) i amortizacije iste gospodarske
organizacije;
_k3
= UPR : (ZBLD +2'.A).
42
Citav postupak sasvim je analogan postupku kod kalkuliranja opéih
proizvodnih troékova ili pogonske reiije. Osnova u ovoj stavci, kc-
ju mnoiimo sa koliénikom, jednaka je onoj kod pogonske reiije. za
kljué raspodjele upravno—prodajne rezije vrijedi, naime, isto naéelo
koje je bilo raspravljeno
kod pogonske reiije.
,
Kod ove stavke nema toliko pr-oblema kao kod predjaénje, iako privat..
ni sektor §urnov1asnika i ovdje neéto zamagljuje pravu sliku, ali ipak
ne u tolikoj mjeri. Od ukupnih opéih troékova potrebno je odbiti dopri-
nos za reiiju naplaéen od privatnih posjednika éume za posjeéeno dr..
vo, ako nije bio veé u cjelosti odbijen kod pogonske reiije.
Ako je izgradnja prometala u posebnom odsjeku zajedniéke uprave,
moguée je ovu ispustiti pri izraéunavanju koliénika upravno-prodajne
reiije ali tada treba odbiti i pripadajuée liéne dohotke kao i amorti-
zaciju. Kada nam, medjutim, treba kalkulacija na podruéju izgradnje
prometala, ukljuéujemo u izraéunavanje koliénika i ovaj dio reiije,
sve analogno onome §to je bilo reéeno kod pogonske reiije.
Ovaj koliénik upravno—prodajne reiije iznosi 0,20 _ 0,35 odnosno pro-
sjeéno zaokruéeno 0,25. Kolebanje je mnogo manje nego kod k ali
ipak traii da svaka gospodarska
organizacija ustanovi i upotreb java
svoj vlastiti koliénik i za upravno—prodajnu reiiju.
U stavkama kalkulacije 8 i 9 je osnova obraéunavanja
ista, dok se
razlikuju samo koliénici. Stoga moiemo oba koliénika zbrojiti i ka1ku_
lirati obje stavke zajedno. Medjutim, joé viée upotrebljavamo zbroj
koliénika k2 - k , i to za kalkulacijske
stavke 8 .. 10, kao éto ée biti
izloieno kod kal lacijske stavke 10.
U izloienim opéirn tro§kovima nisu posebno pomenuti troékovi nabav..
ki, mada su u tim troékovima ukljuéeni, po§to nisu tako znaéajni kao
u nekim drugim strukama.
'
Ad. 10. Dobit (financijski vi§ak)
Bruto liénom dohotku strojovodje ili radne posade na kalkulira-
nu jedinicu dodarno amortizaciju za istu jedinicu te ovaj zbroj
pomnoiimo sa prethodno ustanovljenim koliénikom k4;
D - (BLD + A) 1; k4.
Koliénik k , pak, dobijemo tako da na osnovu zavrénog raéuna
za proélu godinu, odnosno po potrebi za viée godina unatrag,
ustanovimo svotu dobiti gospodarske
organizacije te nju podije—
limo sa zbrojem bruto liénih dohodaka svih radnika gospodarske
organizacije
(zajedno sa reiijskim osobljem) i zbroja amortiza-
cije; k
= D ; (ZBLD +2 A).
Ovaj ko iénik moiemo po iskustvu i ocijeniti sa 01:0 0, 2-0,3
da bismo ovako izluéili povremeni konjunkturni ili krizni upliv.
U predjaénjoj metodici smo ovu stavku zvali "ukalkulirani financijski
rezultat".
43
Iz dobiti primaju srazrnjerni dio liénih dohodaka svi radnici pa
1 re...
iijski. Stoga u ovom sluéaju kod izraéunavanja koliénika k uzimamo
u obzir sve BLD cjelokupne organizacije a ne samo BLD proizvodnih
radnika kao kod kalkulacijskih
stavaka 8 i 9. Inaée je postupak izraéu_
navanja ovog koliénika k
4 analogan kao kod koliénika 1:2 i k3;
U kalkulacijskim
stavkama 8 _ 10 je osnova, koju mnoiimo sa kolié-
nicima, jednaka. Stoga obiéno koliénike k
— k zbrojimo te za kalku-
lacijske stavke 8
— 10 raéunamb ukupnu svotu roékovaz
PR + UPR + D I (BLD + A) x (k
+ k3 + k ). Ovako ovo kalkuliranje
pojednostavimo. Medjutim koliénik k
ne mozemo pribrojiti, poéto ne..
ma istu osnovu a to nam i ne treba, poﬁto, konaéno, gotovo uvijek tre_
bamo zbroj tro§kova kalkulacijskih
stavaka bilo 1 - 7, bilo 1 - 10.
U praksi, naime, najéeéée kalkuliramo
tzv. "uporednu cijenu" strojnog
rada, koja po izloienoj strukturi kalkulacije obuhvata stavke 1
_ 7, dok
kalkulacija
prodajne cijene obuhvata joé i stavke 8 .. 10, kao éto ée
to biti posebno izloieno u sljedeéem poglavju.
Suma koliénika k2
je do sada, kada su se koliénici oslanjali samo
na NLD, iznosila -0110 1,6
.— 1,8. Sada, kada u osnovu ubrajamo bru_
to liéni dohodak (BLD) i amortizaciju (A), iznosi suma spomenutih ko-
liénika oko 0,9 — 1,5 ili prosjeéno 1,3, odnosno za posebnu or-ganiza-
cijsku jedinicu mehanizacije, koja drugima zaraéunava svoje usluge,
iznosi ovaj prosjeéni zbroj koliénika 0,9. Zbroj koliénika varira po
pojedinim §umskim gospodar-stvima vi§e nego ranije, i to s obzirom
na razliéite stepene mehanizacije.
44

8.
UPOREDNA I PRODAJNA
CIJENA STROJNOG RADA
U kalkulacijama ekonomiéndsti strojnog rada upotrebljavamo ili upo_
rednu ili prodajnu cijenu, kako nam u datom sluéaju bolje odgovara.
Uporedna (komparativna) cijena strojnog rada znaéi cijenu, koju izra-
éunamo na osnovu troékova kalkulacijskih
stavaka
1 - '7, to jest dix-ek..
tnih troékova za odabranu kalkulacijsku jedinicu. Pomoéu ove upored-
ne cijene onda izraéunavamo uporedne troékove za jedinicu uéinka ili
proizvoda kalkuliranog
rada. Kod toga ispuétamo opée troéikove i do-
bit po kalkulacijskim stavkama
8 _ 10 uz pretpostavku da su ovi
u oba uporedjena naéina rada jednaki ili se znatnije ne razlikuju.
Uporedna cijena posvema zadovoljava kada sa kalkulacijom ekonomiéno-
sti ustanovljujemo u okviru iste gospodarske
organizacije, koji naéin
rada ili s kojim radnim sredstvom je u datom sluéaju ekonomiéniji,
naroéito kada imamo posla sa istirn ili sliénim strojevima
a sa raz1i..
éitim naéinima rada. Kalkuliranje ovako pojednostavimo i ubrzamo.
Stoga i u drugim zemljama Europe veéinom upotrebljavaju kalkulacije
uporedne cijene, pogotovo tamo, gdje imaju driavnu upravu umjesto
samostalnog vodstva éumskog gospodarstva.
Prodajnu cijenu dobijemo ako dodamo jo§ i kalkulacijske stavke 8-10,
odnosno zbrojimo sve kalkulacijske
stavke 1
— 10. Pomoéu ove pro-
dajne cijene onda izraéunavamo cjelokupne troékove za jedinicu pripa-
dajuéeg uéinka ili proizvoda.
Prodajnu cijenu strojnog rada trebamo kada drugim licima éinimo u-
sluge uz naplatu pune cijene. U prodajnoj cijeni usluge ukljuéeni su
svi troékovi pa take 1 opéi tro§kovi i dobit. Jednako trebamo prodaj-
nu cijenu kada kalkulacijom
uporedjujemo dva radna pr-imjera, od ko-
jih je jedan veé izraien sa prodajnom cijenom, npr. kalkuliranje eke-
nomiénosti rada izmedju stoéne zaprege iznajmljenih kirijaéa (uz punu
cijenu) i traktora, kao i kod kalkuliranja kamionskog prevoza drveta
po tonakm, da bismo uporedili cijenu izmedju vlastitih i unajm1jen_ih
kamiona, itd.
Ako se kod kalkuliranja moiemo zadovoljiti sa uporednom cijenoxn a
unutar toga se javlja manji posao, koji je oslonjen na prodajnu cije-
nu, npr. dodatni kamionski prevozi drva kod centralnih mehaniziranih
sk1adi§ta drveta, moiemo i ovaj manji posao obraéunati pomoéu upo-
redne cijene tako da nju izraéunamo iz odnosne prodajne cijene, kako
bi na ovaj naéin éitavu kalkulaciju oslonili na uporednu cijenu te kal-
kuliranje pojednostavili.
Iz izloienog slijedi da nije' vaino u kakvom redosljedu se 11 strukturi
kalkulacije redaju pojedine kalkulacijske
stavke, jedino treba da su
stavke 1 - 7 zajedno, da ih moiemo zbrojiti te analogno i stavke 8-
10, kako bismo ih mogli iskalkulirati pomoéu zbroja odnosnih koliéni...
ka te zatim po potrebi pribrojiti stavkama 1 - 7.
45
STRUKTURA KALKULACIJE CIJENE STROJNOG RADA U‘
§UMARSTVU SA SAZETIM PRIKAZOM NACINA USTANOVLJI-
VANJA KALKULACIJSKIH STAVKI ‘
U sljedeéem tekstu je data struktura kalkulacije sa kratkim 111
sa_—
ietim prikazom naéina ustanovljivanja kalkulacijskih
stavki, kako bi
se olakéalo izvodjenje konkretnih kalkulacija.
Kada smo se, naime, upoznali sa op§ir-nijim objaénjenjem o ustanov-
ljivanju odnosnih troékova te sa pomoénim izraéunima kod pojedinih
kalkulacijskih stavki, uputno je da imamo kratak ili saiet prikaz odno..
snog postupka ustanovljivanja za sve stavke iz str-ukture kalkulacije
' zajedno.
Naéin ustanovljivanja kalkulacijskih
stavaka je ovdje izloien uglavnom
samo za pogonski sat kao kalkulacijsku jedinicu. Za druge odabrane
jedinice u konkretnim kalkulacijama je postupak analogan, tek éto kod
izraéunavanja tro§kova uvaiujemo odabranu jedinicu.
Red’
Sadria’ ka1ku1aci'ske stavke
Din na
broj
J
J
pog. sat
1. Gorivo i mazivo:
a7 gorivo = koliéina na ka1k.jedinicu, pomnoiena sa cijenom;
-
bl maZiVO=
II
II
I‘
H
II
N
ili oko 20
_ 30% Vri_’ednosti oriva.
I
2. Redoviti povremeni rezervni dijeloviz
Cijena pojedinog dijela (ili garniture dijelova) pbdijeljena sa
brojem ka1k.jedinica trajanja odnosnog dijela (ili gar-niture di..
jelova). Ako je prvi takav rezervni dio veé ur-aéunat u nabav-
noj cijeni stroja (dobavljen sa strojem), treba to uzeti u obzir.
3. Amortizacija:
A=§
K
odnosno AZ
NZ
.
Nabavna cijena stroja, podijeljena sa brojem pog.sati (ka1k.je—
dinica) iivotne izdriljivosti ili trajanja stroja, odnosno ako na-
stupi zastarjelost stroja, nabavna cijena podijeljena sa brojem
ka1k.jedinica u doba zastarjelosti. Akq ima npr.strojna garnitu—
ra vi§e dijelova sa razliéitim trajanjem, treba ih navesti u pod...
stavkama a, b,c itd. te njihove nabavne cijene podijeliti sa bro-
jem ka1k.jedinica njihovog trajanja.
4. Opravke i odriavanje:
N
O=Axq,odnosno
Oz=—§—xqxT\I—§-
Ako ne nastupi zastarjelost, onda amortizaciju mnoiimo sa kvo—
tom opravki (q); ako nastupi zastarjelost, onda normalne troékove
46
.
V.
.
K
,
-
opravkl (za zlvotno doba stroja -——x q) reduclramo sa odnosom
izmedju doba zastarjelosti i iivotnog doba stroja.
Pauéal, koji dajemo strojovodji za njegu ili redovito usputno odr-
iavanje stroja, uraéunamo u kalk. stavci '7 "Liéni tro§kov-1".
5. Kamate:
i=0,0px—A2—x(t+1)
Kod toga znaéi: p = kamatna stopa (8%), A
= amortizacija iz kalk.
stavke 3 (bilo sa ili bez zastarjelosti), t = broj godina trajanja u
Zivotnoj dobi 111
u doba zastarjelosti stroja.
6. Osiguranje, takse, garaiiranje i sliéno
Z=0,0zxAxt
Kod toga znaéi: z = postotak ove stavke, to jest postotni dio nabav.
ne cijene stroja, koliko otpada na ovu stavku na godinu (3
— 8%),
koji prethodno ustanovimo, A = amortizacija iz stavke 3 (bilo sa
ili bez zastarjelosti stroja), t = broj godina trajanja (bilo sa ili bez
zastarjelosti, veé kako je ovaj broj godina raéunat kod amortizacije).
7. Liéni tro§kovi:
L
= BLD x k , éto znaéi, da bruto liéni dohodak strojovodje ili
radne posade na ka1k.jedinicu mnoiimo sa prethodno ustanovljenim
koliénikom k
(oko 1, 5). BLD pribrojimo i pauéal u obliku liénog
dohotka, koji dajemo strojovodji za njegu stroja. Pribrojimo i even-
tualne iznimne troékove za uvodjenje strojovodje u rukovanje sa stro-
jem, preraéunate na ka1k.jedinicu, to jest jednokratne instruktaine
tro§kove preraéunate na éitavo iivotno doba stroja.
1
_
7
Suma troékova = uporedna cijena strojnog I-ada:
Zbroj troékova kalkulacijskih stavki 1
..
7
= uporedna cijena stroj-
nog rada na kalkuliranu jedinicu.
8. Opéi proizvodni
troékovi (pogonska reiija):
PR = (BLD + A) x k2, éto znaéi da zbroj bruto liénih dohodaka
iz stavke 7 i amortizacije iz ka1k.stavke 3 pomnoiimo sa prethod—
no ustanovljenim koliénikom k dotiéne gospodarske
organizacije
(prosjeéno oko 0,3 za samosta
nu -organizacionu
jedinicu mehaniza-
cije i oko 0,7 za sve organ.jedinice
éumskog gospodarstva zajedno).
9. Opéi tro§kovi uprave i prodaje (upravno—prodajna reiija)
UPR = (BLD + A) x k , éto znaéi da isti zbroj BLD i A kao u‘
stavci 8 mnoiimo sa prethodno ustanovljenim koliénikom k3 dot1—
éne gospodarske organizacije
(oko 0,3).
47

“Ia
‘
"i T; 16
‘ Suma svih troékova ‘=

ﬂu
aredstava,
‘ Li) +'A) x 1:4,
. gtavci 8 mnoiimo sa prethodno ustanovljenim koliénikom k
4 (oko
E2 _ 0, 3).
Aka se radi o malenim investicijama,
éto inaéi da isti zbroj .BLD 1 A kao u kalk.
koje pokrivamo iz vlastitih
te su kamate tagia ukljuéene u dobiti, odbijamo u ovoj
stavci kamate iz kalkulacijske stavke 5, ako smo ih tamo raéuna_
11 111 ih u stavci 5 izostavimo.
Médjutim u kalkulacijskim
uporednim primjerima moramo post~upi—
ti jédnako (kamate raéunati u ‘dba uporedji vana prim‘;-zra ili ih is-
pus
titi, u pretpostavci da su ukljuéene u dobiti).
8
-— 10 Zbroj kalkulacijskih
stavaka 8- 4‘ ,,1‘..0;
Snma8—'l9==(BLD+A)X(k2+k3-l-k4);
"ftIm‘jésto
oavéfeixm‘
[_
%
"_ hov' zbroj i tézs tékp “dé zajfdclniﬁku ‘osnovu (BLD + A) pomno*2imo
'
as zbrojem bdndsnih
_vko11én'ika"k2 4.
‘
’
sfﬁvki
8 — 1‘(?,"k’&‘!'kuI‘1ran\o
praktiénije nji-
prodajna cijena strojnog r§_t_}_§
Zbroj troékova svih kalkulacijskih
stavki 1 _ 10 daje prodajnu ci-
A jenu str-ojnog rada za kalkuliranu jedinicu.
’

u

10.
ORIJENTACIJSKI
PODACI O TRAJANJU, ZASTARJELOSTI
I
KVOTI OPRAVKI ZA. NEKE ZNACAJNIJE STROJEVE
U §U_
MARSTVU
Ukoliko nemamo boljih ili toénijih podataka o trajanju 111 iivotnoj iz.-.
driljivosti kalkuliranog stroja, o vremenu njegove zastarjelosti te o
kvoti za opravke, moiemo se posluiiti sa orijentacijskim podacima
iz slijedeée tabele. Za strojeve, koji tamo nisu nabrojeni, ocijenimo
potrebne podatke uporedjenjem sa sliénim strojevima.
Tabela orijentacijskih podataka
o
trajanju,zastarje1osti i kvoti oprav.
ki za neke znaéajnije strojeve
u
§umarstvu
Red.
.
Trajanje
Zastarje—
K V O t a
.
S t r o
3
.
.
.
q
bro;
pog.sat1 111 km
lost god.
Opravki
1. Motorna pi1a,vr1o malena
800
3
1
2.
"
" prilagodjena za
kresanje grana
1. 500
3
1
3.
"
" veéa (iznad 9 kg)
1.800
5
1
4. Traktor IMT 533
8- 10.000
8
1 .. 1,2
5.
"
"
558
7- 9.000
8
1
— 1,2
6.
"
§umarski
zglobni (iznad 80 KS)
10.000
8
0,6 - 0,8
7. Kamion, neto nos.5-10 tona
200-250.
000
8.. 9
1
8.
"
"
" iznad 10 tona 200.300.
000
8.. 9
1
9.
" poluprikolica, 1-osna
200—.300.000
8-10
0,8
10.
"
"
2-osna
200.300.
000
8-10
0, 8
11. Hidr.dizalica na kamionu
5- 8.000
7.. 8
0,8 —
1
12. Utovarivaé, samohodni
8- 10.000
8
0,9
13. Vitlo, samostalno
5- 8.000
6.. 8
1,2
14. Ziéana uiad, i omée
kod traktora
400 - 600
15. éokeri 1 ziéane omée
400 - soo
Napomena: Zivotna izdriljivost ili trajanje kamiona, izraéena u kilo-
metrima, je mnogo ovisna o brzini voinje, a ova o kva—-
litetu cesta. Izdriljivost kamiona, zajedno sa utovarom i
istovarorn, raéuna se na oko 8.000 — 12.000 pogonskih
sati, odnosno odgovarajuéi broj kilometara.
49
11. 'MODELNE KALKULACIJE
Za 1ak§e shvatanje, kod izrade konkretnih kalkulacija, je u nastavku
izloieno nekoiiko modelnih kalkulacija strojnog rada. U ovima su za
podatke upotrebljene pretpostavke, koliko je moguée, stvarne. U kon_
kretnom primjeru, u praksi je, medjutim, razumljivo da treba skupi-
ti i upotrijebiti stvarne podatke o kalkuliranom radu. Uz kalkulacije
ekonomiénosti dat je i jedan prikaz kalkulacije
produktivnosti.
Kod transportnih
strojeva je radni uéinak u modelnim kalkulacijama
iskalkuliran pomoéu kapaciteta strojeva i brzine izvodjenja pojedinih
poslova odnosno utro§ka vremena za pojedine operacije. Ovo je uéinje-
no radi instruktivnosti a ujedno je time nadoknadjen podatak o neposre-
dno izmjerenom radnom uéinku i o broju pogonskih sati u odredjenom
radnom vremenu. Time je izraéunata struktura utroéenog vremena za
odredjeni konaéni uéinak. Kod toga treba uzimati u obzir i neproduk_
tivno vrijerne, koje zauzima dio radnog vremena, u koje, pd poznatim
naéelima prouéavanja radnih procesa, spadaju: glavni odmor, predasi
ili odmori tokom rada te vrijeme za fiziolo§ke i druge sporedne potre..
be. Iako se brzine kod transportnih strojeva raéunaju na osnovu trans-
portne udaljenosti i utroéenog vremena, kada je obuhvaéeno i nepro—
duktivno vrijeme, koje se javlja unutar samog transporta (pojedinih
ciklusa transporta), treba uzeti u obzir da se izmedju ciklusa trans-
porta, kao i izmedju drugih faza rada, javljaju posebni odmori, koje
treba uzeti u obzir i koji zajedno sa glavnim odmorom i sporednim
poslovima predstavljaju
neproduktivno vrijeme. Ovdje je ubrojeno samo
potrebno neproduktivno vrijeme te pretpostavljamo da je nepotrebno
ne...
produktivno vrijeme veé izluéeno.
Nije, dakle, dovoljno da od dnevnog radnog vremena odbijemo samo
glavni odmor (30 min), kao éto smo éesto radili do sada, uzimajuéi
u obzir da je bilo neproduktivno vrijeme veé u cjelosti ubrojeno u utm-
§ku vremena za pojedine poslove ili u odnosnim brzinama.
Ovo neproduktivno vrijeme iznosi oko 15
.. 25% radnog vremena, §to
znaéi oko 17 .. 33% produktivnog vremena, i to manje kod dobro or-ga-
niziranog i izvodjenog rada.
a viﬁe u protivnom sluéaju
U konkret—
noj kalkulaciji treba raéunati stvarno neproduktivno vrijeme, ako je
utvrdjeno, ili ga ocijeniti na osnovu uporedjenja sa drugim podacima.
Izraéunati ga moiemo ako nam je za odredjen transport poznat ko1iéin_
ski uéinak u odredjenom radnom vremenu, npr. na dan ili godinu, i
udio odnosnog pogonskog
vremena. U modelnim kalkulacijama je ovo
neproduktivno vrijeme raéunato sa 20% radnog Vremena, éto bi trebalo
biti i u naéim prilikama dovoljno. Produktivno vrijeme iznosi tada 80%
radnog vremena. Ovaj postotap: zadovoljavati (‘re
1 kod konkretnih kalku-
lacija, ako nemamo pri ruci bolji podatak. Pr-ipr-emno—zavr§no vrije-
me je, medjutim, uraéunato u pauéalnom vremenu i nagradi, koju po
pravilu dajemo strojovodji za njegu i odriavanje stroja. Sa direktnom
izmjerom stvarnog koliéinskog uéinka u odredjenom radnom vremenu
i udjela odnosnog pogonskog
vremena (to jest strojnog radnog vremena)
50

izbjegavamo ili obidjemo ustanovljivanje produktivnog i neproduktivnog
vremena. Da bisrno za potrebe kalkulacije ustanovili
da li nastupa za-
starjelost stroja, odnosno sa kolikim vremenom upotrebivog trajanja
stroja smijemo raéunati, ustanovimo najprije udio pogonskog vremena
pomoéu podataka o brzini rada ili odnosnog utroéka vremena, kako se
moie razabrati iz modelnih kalkulacija.
11.1Ka1ku1acija ekonomiénosti privla-
éenja drveta tr-aktorom IMT558sa
Igland vitlom
u poredjenju sa
privlaéenjem konjima
11.11 Kalkulacija uéinka i cijene strojnog rada sa traktorom IMT 553
sa sakupljanjem drva pomoéu "Igland" vitla
11. 111 Podaci za modelnu kalkulaciju
U konkretnom primjeru treba najprije skupiti podatke, koji su potrebni
za kalkulaciju. Podatak o uéinku moie biti dat sa koliéinom na osnovu
direktne izmjere ili posredno sa podacima o utroéku vremena odnosno
o brzini obavljanja pojedinih poslova, kao éto je primijenjeno
u ovom
modelnom primjeru:
.. udaljenost traktorskog privlaéenja 800 m,
.. udaljenost sakupljanja drva sa vitlom prosjeéno 25 m’,
.- tovar sakupljanja 1 tona (1,2 m3 jelove oblovine po 830 kg/m3),
— tovar traktorskog privlaéenja
2 tone,
— pomicanje izmedju radnih mjesta 20 min na dan,
_ radnih dana, iskoriééenih, 200 na godinu (sa oko 10 dana rezerve
za zastoje),
.. brzina sakupljanja _ pomicanja uieta .. prosjeéno 1 km na sat,
..
"
traktorskog kretanja, punog 4 km, praznog 6 km na sat,
.. prikaéivanje tovara kod sakupljanja 4 min na tovar =
1 tonu,
.. otkaéivanje traktorskog tovara 3 min na tovar =
2 tone,
_ produktivno vrijeme 80% radnog vremena,
.. cijena: .. traktora sa zaétitnom kabinom
93.000 din,
- vitla sa dva doboéa "Igland"
42.000 " ,
.. guma, garnitura od 4 komada
6.000 "/garnit.
H
II
.. lanaca za gume, garniture od 2 komada
7.300
sa 50% upotrebe,
_ lanéanih oméi i éokera, garniture od
10 komada
2.400 "
- uiadi na vitlu, 2 x 40 m, po 15 din
za m’,
.. goriva 3, 50 din/lit, maziva 20% vrednosti goriva,
- trajanje: -. traktora . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8. 000 pog. sati,
- vitla
. . . . . . . . . . . . . . . . . ..
6.000 "
" .
— guma,1anaca za gume
1.300 "
" .
_ oméi, éokera 1 uiadi
600
"
"
_ zastarjelostz — traktora
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
8 godiﬂaa
.-vitla
. . . . . . . . . . . . .
6
"
51
_ opravke, kvota kod traktora 1, kod vitla 1,2
_ pauéal strojovodje za odriavanje stroja = LD za
1 radni sat na dan,
— kamatna stopa 8%,
.. osiguranje, garaiiranje itd., postotak z =
5% vrednosti stroja na
godinu,
_ radna posada: 1 strojovodja sa NLD = 16 din/radni sat,
1 pomoénik
sa
"
=
14
"
"
"
— dru§tvena davanja = 31% od BLD,
— koliénici: kl (kod liénih troékova) = 1,5,
k2_4 (kod reiija i dobiti) = 1,3.
11. 112 Kalkulacija radnog uéinka
Da bismo mogli ustanoviti koliko pogonskih sati otpada na traktorsko
privlaéenje zajedno sa sakupljanjem pomoéu vitla, odnosno da
11 na_
stupa zastarjelost
stroja, potrebno je najprije utvrditi uéinak rada. U
ovom modelnom primjeru iskalkuliramo
uéinak pomoéu podataka 0 br..
zini rada, odnosno o utroéku vremena za pojedine faze ili operacije.
Utro§ak vremena za pojedini ciklus privlaéenja drva:
a) Sakupljanje drva sa vitlom:
.. vrijeme kretanja praznog uieta do drva
25 m’ x 60 min/1000 m’
. . . . . . . . . . . . . . . . . .
. . . . ..
1,5 min
_ vrijeme prikaéivanja tovara
. .
. . . . . . . . . . . . . . . . . ..
4,0 "
- vrijeme vuée sa vitlom
25 m’ x 60 min/10(I)mt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
1,5 "
_ skupa za
1 ciklus sakupljanja drva (to3a'r7a)— ._. .—.
.—. .—. _ — " 7,5 ?niT1._
b) Vuéa sa traktorom:
— kretanje praznog traktora
800 m’ x 60 min/6000 m‘
. . . . . . . . . . . . . ..
8
min
.. kretanje punog traktora
800 m’ x 60 min/4000 m’
. . . . .  . . . . . . .
12
"
.. otkaéivanje tovara (2 tone) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
3
"
-. skupa za 1 ciklus privlaéenja drva sa t-}a—kt3r3rrT _ _ - _ 53- _mi_n_ _
- plus 2 skupljanja za
1 traktorski tovar: 2 x 7 min .=
14
"
Sve skupa za 1 traktorski tovar (2 tone) .. . . . . . . . . .. =
37
min
Broj ciklusa privlaéenja drva na dan:
- dnevno produktivno vrijeme iznosi 480 min/dan x 80%
—
20 min
(dnevno pomicanje stroja) I 364 min na dan;
364 min/dan : 37 min / ciklus = 9, 84 ciklusa na dan.
Obraéun pogonskog vremena i upliva zastarjelostiz
a) Za traktor:
Pogonsko vrijeme obuhvata sva kretanja traktora i pogon vitla, kod
(‘Sega se raéuna da motor radi takodjer i za vrijeme prikaéivanja 1 0t...
kaéivanja tovara, buduéi da se radi o srazmjerno
kratkim intervalima
vremena, kada se ne isplati motor ugaéivati i upaljivati.
52
Za vrijeme zastarjelosti traktora (8 godina) iznosilo bi pogonako vri..
jeme: 8 godina x 200 dana/godinu
x 384 min/dan = 614.400 min ili
10.240 pogonskih sati. Ovo premaéuje iivotnu izdriljivost traktora
(8000 pog.sati) te prema tome dakle zastarjelost stroja neée nastupiti.
S obzirom na broj pogonskih sati na dan i godinu (6,4 pog.sati/dan
x 200 dana/god. = 1.280 pog.sati na godinu) iznosit ée iivotno upotre-
bivo doba traktora, koje dolazi u ovoj kalkulaciji u obzir: zaokruieno:
6,5 godina po 1.230 pog.sati/god. = 7.995 pog.sati ili zaokruieno
8.000 pog.sati.
b) Za vitlo:
Pogonsko vrijeme rada sa vitlom, ako ovamo ubrojimo uz kretanje u...
Beta i pola vt-emena prikaéivanja kod sakupljanja drva te vrijeme, kada
je teret prikopéan za uiad vitla kod pune traktorske vuée drva, iznosi:
10 ciklusa/dan
(zaokruieno) po 2 x 5 min + 12 min = 220 min ili 3,7
pog.sata na dan. U doba zastare vitla, to jest u 6 godina, bi broj po-
gonskih sati iznosio: 6 god. x 200 dana/god. x 3,7 pog.sati/dan
=
4.440 pog.sati ili zaokruieno 4.400 pog.sati. Prema tome, nastupit
ée zastarjelost vitla, poéto se ne moie iskoristiti puna iivotna izdr—
iljivost vitla. U kalkulaciji znoramo, dakle, za vitlo uzeti u obzir samo
4.400 pog.sati, éto znaéi 6 godina po 740 pog.sati.
Eventualnu vrednost zastarjelosti stroja (staro ieljezo ili koji viée ma-
nje upotrebiv dio) moéemo zanemariti ili uzeti u raéun odgovarajuéu
vrednost, npr. oko 20% nominalne vrednosti stroja za neiskori§teni
dio
vremena, u ovom primjeru 20% x 42.000 din x 1.600 pog.sati/6.000 pog.
sati = zaokruieno 2.200 din, te ovu vrednost odbijemo od iskalkulirane
cijene strojnog rada. Mogli bismo za ovoliko i sniziti nabavnu cijenu
stroja ali je prijaﬁnji naéin dosljedniji. Iz kalkulacije proizlazi, kako
prikazana vrednost zastarjelog
stroja malo upliviée na konaéni rezultat,
zbog éega je moiemo i zanemariti. U ovoj modelnoj kalkulaciji je 1-a-
éunata radi potpunosti ovog prikaza.
c) Uéinak traktorskog privlaéenja drva na kalkuliranu
jedinicu:
Uéinak traktorskog privlaéenja
drva na pogonski sat iznosi: 9, 84 ciklu-
sa/dan x 2 tone/ciklus : 6,4 pog.sati/dan
= 3,08 ili zaokruieno ,1 to-
ne drva na pogonski sat (ili 3,7 m3 jelove oblovine po 830 kg/m ).
11.113 Kalkulacija cijene strojnog rada za traktor IMT 558 sa vitlom
"Igland"
‘
53
R°d_
Sadriaj kalkulacijske stavke
D“ “E
2123 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _P€’.§ 5.3‘.
1. Gorivo i mazivo:
a) gorivo = 4 lit/pog.sat x 3,50 din/lit . . . . . .  . . . . ..
14,-
b) mazivo = 20% vrednosti goriva . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
2,80
2. Redoviti povremeni rezervni dijeloviz
a) gume: (6,2
—
1) garnit. x 6.000 din/garn.:8.000
p.s.
4,-
b) lanci za gume:
7.300 din/garnit.:1.300 pog.sati x 50%
. . . . . . . . . . ..
2, 80
c) uiad vitlaz 80 m’ x 15 din/m’
:
600 pog.sati . . . . ..
2,.r
d) omée i éokeri: 2,400 din
:
600 pog.sati . . . . . . . . . . ..
4,-
3. Amortizacija: I K
2 N; (K : NZ)
a) traktor
: 93.000 din : 8.000 pog.sati
. . . . . . ..
11,60
b) vitlo
: 42.000 din : 4.400 pog.sati . . . . . . . . . . . ..
9, 50 ~
4. Opravke i odriavanje = A x q, (K/N x q x NZ/N)
a) traktor
': 11,60 x 1
11,60
b) vitlo
: 42.000 din :
6000 pog.sati x 1,2 x
x 4400 pog.sati
:
6000 pog.sati . . . . . . ..
6,10
5. Kamate = 0,0 p x A/2 x (t + 1)
a) 0,08 x 21,10/2 x (e,5 + 1). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
6,30
6. Osigranje, takse, garaiiranje, itd.
= 0, Oz x A x t
0,05 x 21,10 din x 6,5 god.
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
6,90
7. Liéni tro§kovi = BLD x kl
a) (16 din + 16/8 /rad.sat)
2 0,69 x
x 8/6,4 pog.sati
. . . . . . . ..
= 32,60 din
b) 14 din/rad.sa’c:069 x 8/6,4 p_og_.§_at_i _ _ : 25140 _"'_
1,5 x
53,- din =
87,-
8.
—
10. Reiije i dobit = (BLD + A) x k2 4
(58+21,10 din)x1,3 . . . . . . . . . . .
. . . . ..
102,80
1.
—
10.
Zbir kalkulacijskih stavki (prodajna cijena)
271, 40
minus kamate iz stavke 5 (troéena vlastita sredst.).. 6,30
minus vrednost zastarjelog stroja (vitla)
.
2.200 din : 4.400 pog.sati . . . . . . . . . . . . . . . . . .. . .
—
0,50
1.
— 10. Prodajna cijena za pogonski sat (ka1k.jedin.) din
264, 60
Cijena privlaéenja drva na jedinicu koliéine iznosi:
264, 60 din/pog. sat : 3,1 tona/pog.
sat = 85 din/tona (ili 71 din na
m jelove oblovine)
.
54
11. 12
Kalkulacija uéinka i cijene privlaéenja
drva konjem privatnog
ugovornog kirijaéa
11.121 Podaci za kalkulacijuz
— tovar privlaéenja
prosjeéno 0,4 tone,
_ brzina kretanja konja, praznog 3 km/sat,
sa teretom 1,5 km/sat,
- prikaéivanje
i otkaéivanje tovara traje 5 min,
— cijena 1 konja sa opremom i kirijaéem _ na dan 350 din,
Predasi obuhvaéeni
su u izloienim brzinama.
11.122 Kalkulacija uéinka i cijene privlaéenja drva konjem
Utroeak vremena za 1 ciklusz
— put u sjeéinu: 800 m’ x 60 min/ 3.000 m’
. . . . . ..
= 16 min
—
v'uc‘Ea tereta: 800 m’ x 60 min/1.500 m’
= 32
"
- prikaéivanje
i otkaéivanje tovara
. . . . . . . . . . . . . . . ..
=
5
"
1 ciklus
=
53 min
Broj ciklusa na dan: (radni dan = 480 min, glavni odmor = 30 min):
(480 min/dan - 30 min) : 53 min/ciklus = 8,5 ciklusa/dan.
Koliéina privuéenog drva na dan:
8,5 ciklusa x 0,4 tone/ciklus = 3,4 tone na dan.
Cijena pr-ivlaéenja drva konjem na jedinicu uéinka iznosi:
350 din/dan : 3,40 tona/dan = 103 din/tona drva (ili 85 din/m3 jelove
oblovine).
Stupanj ekonomiénosti privlaéenja drva traktorom IMT 558 u poredje-
nju sa ugovornim kirijaéom sa 1 konjem iznosi u kalkuliranom pri-
mjeru:
103 din/tona
: 85 din/tona = 1,21 ili 121%.
11.2 Kalkulacija uéinka i cijene pri-
vlaéenja drva zglobnim trakfcororn
(Tirnberjack)
11.21 Podaciu za modelnu kalkulaciju:
_ udaljenost traktorskog
privlaéenja drva 800 m’,
_ udaljenost sakupljanja drva prosjeéno 25 m’,
— tovar sakupljanja 2 tone, tovar traktorskog
privlaéenja 4 tone (ili
4,8 m3 jelove oblovine po 830 kg/m3),
.. pomicanja izmedju radnih mjesta 20 min na dan,
.. brzina sakupljanja _ kretanja uieta prosjeéno 1 km/sat,
.. brzina traktorskog kretanja, punog 5 km, praznog 7 km na sat,
55

e.2W
(sa rezervom oko 10 dam za zastoje),
-
vafa kod sakupljanja po 5 min/tovar = 2 tone,
trnktorskog
tovara sa rampanjem 5 min/tovar = 4 tone,

5 lit/pog. sat, maziva 20% vrednosti goriva,
. .. traktora sa opremom
850.000 din,
- guma, garnitura 4 komada po 7.000 din = 28.000 din/gar-n.
.. lanaca za gume,garm'.tura
4 komada = 24.000 din/garnitura,
ea 50% upotrebe,
-. omée,§okeri,gar-nitura 10 komada = 4.500 din/garnitura;
.. uie na vitlu, 60 m‘
—
Q3
16 m/m po din 22/m’,
.. goriva po 3,50 din/1it.,
trajanje: .. traktora 10.000 pog.sati,
— guma i Ianaca po 1.500pog.sati,
.
— oméi, éokera i uieta po 600 pog.sati,
.. zastarjelostz _ traktora sa opr-emom 8 godina,
.. opravke i odriavanje, kvota 0,8,
— odriavanje, strojovodji dodatak LD za
1 radni sat na dan,
— kamatna stops 8%,
A
- osiguranje itd., z = 3%,
_
'
1- fadna posada,
1 strojovddja sa NLD = 16 din/radni sat,
1 pomoﬁnik
sa NLD =
14, din/radni sat,
.. druétvena davanja 31% BLD,
:_
- koliénici: kl (kod liénih troékova) 1,5,
3‘
k2_4 ( kod reiija i dobiti) ukupno 1,3.
11.22 Kalkulacija radnog uéinka
Sakupljanje drva:
- maﬁa uieta do drva: 25 m' x 60 min/1000 m’
=
1
.. pr‘-ikaéivanje tovara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
5,
"
;
~.-'z~“§.*_t<;"==:.I‘a_ 5.3 _vi11<_>.m_= 35.“:
3.62 reisz/.1_°2°_m.'
_
1
- ukupne za 1 ciklus sakupljanja drva . . . . . . . . . ..
8,... min
.——».a--_.-._..._._...__..._._—__.___._.—...__...._____._.._.._._
Vuéa tovara traktofom:
-
praznog traktora: 800 m’ x 60 min/7000 m’
6,9 min
-__‘-.;-
vuéa tovara
: 800 m‘ x 60 min/‘$000 m’
0
9,6 "
:. 2t§a§i'’_“‘n.§°..t‘3.‘’“.r‘L
3.‘
_”‘_ml"_’.‘jE”_‘_
°_° '_' 2 L.‘ '.' L: L.‘
L‘ '_ .. - _ E’: _"_ _
ukupno za 1 ciklus traktorske vuée dr-‘Va
21,5 mm
- ukﬁpno za
1 ciklus traktorske vuée drva . . . . . . . . . ..
21,5 min
:
21?!
.3.-e.ka21_ia2:ia_
z_a_tr3k.t°:s1<.i_t°_va:
:
3 3 .8 _mi_n_ _ _ - _1§-_-_ _"_ -
,.. nvéukupno za 1 ciklus traktorskog
privlaéenja
37,5 mm
acikw as dun:
\
,,-an
»

at 80% (produktivno vrijeme) .. 20 min (pomicanja) --
his/dun.
-
.0 ; 37,5 min/giklus 8 9,7 ciklusa na dan.
_'
83
Obra éun pogons
kog vremena:
Pogonsko vrijeme obuhvaéa éitavo kretanje traktora i pogon kod I-ada
sa vitlom, raéunajuéi da motor radi i tokom prikaéivanja i otkaéiva_
nja tovara, poéto se radi o kratkim inter-valima vremena. Pogonsko
vrijeme iznosi na dan: 20 min (pomicanja) + 9,7 ciklusa po 37,5 min
= 384 min/dan ili 6,4 pogonskih sati na dan.
U doba zastarjelosti iznosilo bi pogonsko vrijerne: 8 godina x 200 da_
na/godinu x 6,4 pog.satova na dan = 10.240 pog.sati. Ovo prema§uje
iivotnu izdriljivost stroja od 10.000 pog.sati pa stoga zastarjelost
ne
nastupa. U kalkulaciji moiemo, dakle, raéunati sa 8 godina po 1.250
pog. sati = 10.000 pog.sati.
Uéinak tr-aktorske vuée drva, zajedno sa sakupljanjem, iznosi na po..
gonski sat: 9,7 ciklusa x 4 tone ciklus
2 6,4 pog.sati/dan
= 6,1 tona
drva na pogonski sat (‘in 7,3 m jelove oblovine po 0, 83 tone/m ).
11.23 Kalkulacija cijene privlaéenja drva tr-aktorom "Timberjack"
zajedno sa sakupljanjem pomoéu vitla
Red."
Sadriaj kalkulacijske stavke
Din {.18
bro;
pogonski sat
1. Gorivo i mazivo:
a) gorivo =
5 lit/pog.sat x 3,50 din/lit . . . . . . . . ..
17,50
b) mazivo = 20% vrednosti goriva . . . . . .  . . . . . . .
3,50
2. Redoviti povremeni rezervni dijeloviz
a) gume = (6,7
—
1) garn. po 28.000 din
2 10.000 pog.s.
16,-
b) lanci za gume = 24.000 din/garn.:1.500 pog.sat.:2
8,-
c) omée,éokeri
= 4.500 din/g'arn.:600 pog.sat.
7, 50
d) uie vitla = 60 m’ x 22 din/m’
: 600 pog.sati
2,20
3. Amortizacija = K
: N:
850.000 din : 10. 000 pog.sati . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
85,-
4. Opravke i odriavanje = A x q:
85 din/pog. sat x 0, 8 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
68, —
5. Kamate = 0,0 p x A/2 x (t + 1):
0,08x85 din/2x(8+1).....
. . . . .  . . . . . . .
30,60
6. Osiguranje, takse, garaéiranje itd. = 0,0 z x A x t
0,03 x 85 din x 8 god.
20.40
7. Liéni tr-o§kovi = BLD x kl
a) strojovodja = (16 din + 16/8 din/rad.
sat)
:
:O,69 x 8/6,4 pog.sat x 1,5 = 32,60 x 1,5
b) pomoénik = 14 din/rad.
sat :
0, 69 x 8/6,4 pog. sat x
X 1,5 = 25,40 din x 1,5,
ukupno za a) i b)
58 din/pog.sat
x 1,5
. . . . ..
87.-
57

”*—.; 16. fieiije 1 dobit = (BLD + A) x k2 4:
,,
.
V
..;;~. {.453 +0 35 dmyx 1,30
. . . . .
135,90,
.1.
».--&0. akupa ma pogons-ki sat din
.
531,90
0
—
-
minus kamate iz stavke 5 (ako je stroj nabav-

ljen vlastitim sredstvima) . . . . . . . . . .
.
. . ..
-—
30, 60
K
‘
1. - 10. Prodajna_'cijena sfrojnog rada tér‘-aktdra na pdg.sa3c" "501, 30
éijena privlaéenja drva trakterom "-Timberjack." na jedinicu uéinka
(tonu):
«
u
:-
»
~
~»
V
-
501,30 din/pog.sat
: 6,1 tona/pug.
sat =
82_ din/tonu dztva
(111 68 din-V
,

j_e1ove oblovine).
‘
.
v
-
‘
.
»
11.3Ka1ku1acija cijerie prevoza drva
kaqmionom-.~.s—a. utovaraom i .i-s.t4o.va'..
rom
pomoéu hid~ra.u-lilé-ke.diza-11..
c e
(I = prevoz utonakm, II = utovar i istovaru tonama)
l1.31 Podzgci za_ka1ku1irani primjéf:
1'
'
'
‘
0
.
_ udaljenost prevoza po kamionskoj cesti 20 km (kvalitet ceste je
E;
‘_uz._et. u obzir u brzini voinje),
0
,
‘
7
E
- utovar i istovar izvodi éofer sam pomoéu. hidrauliéke dizalice, mon-
E
tirane na kamionu (manipulant, koji kod toga obiéno mjeri pojedine
g
komade drva, nije uraéunat p‘o§t'o' se neubraja u‘ cijemi kéLmibnSkog"‘
prevoza drva),
'
’
'
'
‘
'
'
0
*
-Jl&_amion "FAP" neto nosfvosii _11 tona; “
-'
_ ﬁidgauliéka dizalica "Joﬁsereds super",
_
-
_
I
»
— br‘z‘ina voinje, pr-az'no'g liamiona 32 km/Sat, puunog 26 km/sa‘t,
..
"
utovara dizalicom 3,5 min/tonu drva, ,
‘
.
V
-
'3,
isfovara, dizalicom (bez slaganja) ,l,,5 min/.tQ'n’u,?
- iskdriééenih dana godiénje 220 po 3 radnih sati,
.. prgduktivno vrijeme 80% radnog vreinend, ‘.0.
f
’
J
—
g’o”1‘3'1vo,
utroﬁak kod’ voinje 35 lit/100 km, kdd 'utOvé‘ra
~i ‘i‘s’t6va1‘a'
5 lit/pog.sat,
.
A
.
0
»
. ..~ ,
mmazivo, utroﬁak 20%_vrednosti
g'oriva.,“ T"
"
" "
1‘
»
'
.
.. cijene: - kamion 360.000 qin,
_
 F
- hidrau1iéka.diza1ica.
116.000 c[in;0_;,
V
__
-
M ‘ “
- gume, gar-nitura 9‘komada po 2.70’0'v-din, 24.300 din’]‘gar.,
— gorivo 3, 50 din/lit,
._
\
‘
,-
_
.
_
‘
.
trnjanje: — kamiona 250.000 km (pune i prazne ‘voinje skupa),
,
- dizalice
6:000 poglsati,
"
*
..--
— guma
30.000 km voinje,
ﬁwaasntarjelostzu--kamiona
9 gocjlina,

- dizalice
6 godina,
v‘
.-
=1
,1
.-4'.
_ opravke, kvota kod kamiona i dizalice, q =
1,
za ddriavanje
pauéal éoferu u iznosu NLD za
1 radni sat na iskor'i§éeni dan,
— osiguranje itd., za kamion z
= 8%, za dizalicu z
= 3%,
.. kamatna stopa 8%,
(za nabavke vlastitim sredstvima kamate
brojene u dobiti),
.. radna posada: éofer sa NLD =
16 din/radni sat,
.. druétvena davanja 31% BLD,
— koliénik k
(kod liénih tro§kova) = 1,5 (za 210 iskoriééenih rad-
nih dana
na godinu; kod 220 dana se troékovi odnosno koliénik re-
duciraju za 210/220),
_ koliénici k
skupa = 0,9 (za organizacijsku jedinicu, to jest
OOUR meha'f11zacije, koja svoje usluge zaraéunava korisnicima).
11.32 Kalkulacija radnog uéinka
I. kamionska voinja:
Utroéak vremena za jedan ciklus kamionske voinje:
-. voinja praznog kamiona
20 km/32 km x 60 min =
. .
. . . ..
37,5 min
— voinja punog kamiona
20 km/26 km x 60 min =
. . .
.
. .. 46,2 "
.. utovar i istovar sa dizalicom, 11 tona x 5 min =
. . .
. . .. 55,- "
1 ciklus voinje sa utovarom i istovarom skupa
138,7 min.
Broj ciklusa na dan:
480 min x 80% (produktivno vrijeme) : 138,7 min/ciklus =
384 min/dan
: 138,7 min/ciklus = 2,77 ciklusa/dan.
Broj preveienih km:
Za doba zastarjelosti (9 god.) iznosio bi broj preveienih km pune i
prazne voinje, 9 god. x 220 dana/god. x 2,77 ciklusa/dan x 40 km/ci-
klus = 219.384 km ili zaokruieno 220.000 km. Buduéi da je iivotna iz..
driljivost kamiona predvidjena sa 250.000 km, nastupa zastarjelost
stroja. U kalkulaciji cijene kamionske voinje moramo dakle raéunati
9 godina,ko1iko iznosi zastara, po 24.500 km na godinu ili ukupno
220.000 km za upotrebivo doba kamiona.
Uz ovaj broj godiénjih kilometara, kamion bi napunio svoju iivotnu iz_
driljivost, ako ne bi nastupila zastarjelost, u 10,2 godine (250. 000 km
: 24.500 km/god.
= 10,2 god.). Ovo doba potrebno nam je znati kod
kalkuliranja troékova opravki.
P1-evoiena koliéina drva na godinu, to jest na kalkuliranu jedinicuil
ovoj kalkulaciji, iznosi: 220 dana/god. x 2,77 voinja/dan
x 11 tona/3‘
voinju = 6.700 tona drva (ili 8.220 m3 jelox/‘e oblovine po 815 kg/In )-
Broj prevoienih tonakm (tona_ki1ometara)
na godinu iznosi:
6.700 tona x 20 km = 134.000 tonakm na godinu, to jest na kalkuliranu
jedinicu.
59
Upliv zastarjelosti kamiona nalaie da se produii dnevno radno vrije_
me, 111 poveéa broj iskoriééenih dana na godinu, §to se éesto i p1-ak-
t1C1I‘3. kako b1 se poboljéalo koriééenje kamiona odnosno skratilo vre—
me amortiziranja.
Eventualnu vrednost zastarjelog kamiona moiemo uzeti u obzix‘ npr.
sa oko 20% nominalne cijene neiskoriééene izdriljivosti kamiona, =
20% x 360.000 din x 40.000 km/250.000 km = zaokruieno 12.000 din.
Ovu vrednost, odnosno odgovarajuéi udio na kalkuliranu jedinicu, odbi_
jemo od iskalkulirane
cijene kamionske voinje. Mogli bi ju
'1 zanema...
riti poéto malo up1ivi§e na rezultat, kako se moie razabrati i iz sa-
me kalkulacije.
II. Utovar i istovar drva
U podacima izloieno trajanje utovara i istovara kamionskog tovara u...
brajamo u pogonsko vrijeme, poéto motor kamiona fzitavo ovo vrijeme
djeluje te je neproduktivno vrijeme posebno obraéunato.
Pogonsko vrijeme utovara i istovara za doba zastarjelosti iznosilo bi:
6 god. x 220 dana/god. x 2,77 ciklusa/dan x
:35 min/ciklus =
201.102 min ili 3.352 pog.sati, zaokruieno 3.300 pog.sati.
Trajanje ili iivotna izdriljivost dizalice iznosi 6.000 pog.sati te pre..
ma tome nastupi zastarjelost. U kalkulaciji cijene utovara i istovara
kamionskih tovara moramo dakle raéunati 6 godina po 550 pog.sati
odnosno ukupno 3.300 pog.sati. Zivotna izdriljivost dizalice bila bi
iskori§tena u 11 godina, ako ne bi nastupila zastarjelost (6.000 pog.
sati : 550 pog.sati/god.
=
11 godina).
Koliéina drva kod utovar-a i istovara je ista, kako je bila izraéunata
kod voinje, dakle 6.700 tona na godinu.
Kod obraéuna udjela liénil-1 troékova treba pogonske sate preraéunati
na radne sate redukcijom pomoéu udjela produktivnog vremena (80%).
Broj 550 pog.sati znaéi dakle 690 radnih sati.
Vrednost zastarjelog
stroja moiemo odbiti od iskalkulirane
cijene
utovara i istovara drva, npr. 20% x 170.000 din x 2700/6000 pog.
sati = zaokruieno 15.000 din.
11.33 Kalkulacija cijene za tonakm kamionske voixfp (I) te za tonu
utovara i istovara drva (11)
Red.'
Sadr-Zaj kalkulacijske
stavke
Din na godinu
bro;
I
II
1. Gorivo i mazivo:
Ia) gorivo = 35 lit/100 km x 24500 km x
x 3, 50 din/lit . . . . . . . . . . . ..
30.010
Ila)
"
=
5 lit/pog. sat x 550 pog.sati x
.
x 3,50 din/ lit . . . . . . . . . . . . .
9.625
lb) mazivo = 20% vrednosti goriva . . . . . . . . . .
6.000
'
Hb)
"
=
"
"
. . . . . . . . . . . .
1.925
60

. Redoviti povremeni rezervni dijelovi:
I
gume = (7,3 - 1) garn. po 24.300 din/ga-rn.:

: 9 godina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
3. Amortizacija = K : tz:
_
1)
360.000 din : 9 godina . . . . . . . . . . . . . . ..
40.000 “
A
0
.
11)
170.000 din :
6 godina
. . . . . . . . . . .
,a;§;:33o1
4. Opravke i odriavanje
= K/t )1 q x tz/t:
_".-..:;‘._,_,z.]’
1)
360.000 din ; 10,2 x 1 x 9 god.:10,2 god.
31.100‘
"-’*‘*-"S—‘—“
II) 170.000 din :
11 x 1 x 6
;
11 god.
8.*21‘3'0’
"
...’-,‘.{X
5. Kamate = 0,0 p/2 x A x (t + 1):
.
1
.,v,
1)
0,03
2
2 x 40.000 din x 10 god. . . . . . . . . ..
16. 000
.
II) 0,08 : 2 x 28.330 din x
7 god. .. . . . . . . . ..
7.930.
6. Osiguranje itd. = 0,0 z x A x t:
"
"
15
0,06 x 40. 000 din x 9 god.
. . . . .  . . . . ..
26.300
.
j
‘
11)
0, 03 x 28.330 din x 6 god.
. . . . . . . . . . . . ..
5.100‘
7. Liéni troékovi = BLD 1»: k1:
1)
(220 dana x 8 sati + 220 sati - 690 sati) x
x 16 -din
: 0, 69 x 210/220 dana x 1,5
-'=
-=28.600d1nx1,5.....
. . . .
42.800
.
II) 690 sati x 16 din : 0,69 x 210/220 dana x
._
.
.
x 1,5 = 15,250 din x 1,5
. . . . . . . . . . . . . ..
22.650
3. - 10. Home 1 dobit = (BLD + A) x k2 4
z
'3'
_
-
.8‘:
1) (23. 600 + 40. 000 din)gx 0.9 . . . . . ..
61.700
‘
11) (15,250 + 23.330 din) x 0,9 . . . . . ..
393220
 .-1_
1. - 10. ukupno na godinu din’
. . . . . . . . . . . . ..
273.400
1"23i’1'11‘o
minus kamate iz ka1k.stavke 5 ako se

‘:39’
radi o vlastitim sredstvima
_
16.000
- _‘7f.,9‘§0
minus vrednost zastarjelog stroja
"‘
1)
12.000 din : 9 godina . . . . . ..
-
1.330
_ "“
11) 15.000 din :
6 godina
»
.-.:.aa~§ﬂ0
1.
— 10. konaéna prodajna cijena strojnog rada
1
~
na godinu din . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
256. 070",
'
Cijena za jedinicu uéinka:
I.
II.

Cijena1kamionske voinje za tonakm iznosi:
H_‘t:‘Z5'?32n°I%
256.070 din/god.
: 134.000 tonakm/god. = 1,91." z801§i‘|liiﬁ&
8.
_
.
,_
.‘I.10V4.) If
1,90 d1n za tonakm.
m_._,.;_'w 8‘
_

Cijena za tonu utovara i istovara drva izno_si:
H
'
112.980 din/god.:6.700 tona/god. = 16.9, zao1;r1:zern_5‘_1‘I‘7‘«~
drva. Odvojena cijena samo za utovar iznosi ‘zadki-iii
'
tonu, a za istovar 5 din za tonu drva.

61
Cijena prevoza zajedno sa utovarom i istovarom drva iznosi:
369.050 din/god.
: 134.000 tonakm/god. = 2,75 din za tonakm.
11.34 Analiza upliva prevozne udaljenosti na cijenu kamionske
voinje te utovara i istovara drva
I. Cijena prevoza po tonakm
Poznato je da je kamionski prevoz drva na odgovarajuéu
jedinicu
(tonakm) tim skuplji éim kraéa je relacija voinje, poéto se izgubi
toliko vi§e vremena za utovar i istovar zbog éega ispada manji uéi_
’nak prevoza. Tako npr. iznosi cijena za tonakm kamionske voinje
za relacijez 10 km, 20 km i 30 km, iskalkulirana
na jednak naéin,
kako je prikazan u modelnoj kalkulaciji, 2,15 din, 1,90 din i 1, 80
din za tonakm. §to je kraéa relacija voinje, to viée
raste cijena
za tonakm kamionske voinje. Stoga je u praksi najbolje izraéunati
ove cijene voinje za intervale relacija po
5 ﬂi
10 km te sastaviti
cijenik voinje po tonakm. Ako razliéite relacije otpadaju na istog pre-
voznika, zadovoljava i prosjeéna cijena za prosjeénu relaciju.
II. Cijena utovara i istovara drva sa hidrauliékom dizalicom
U izloienoj modelnoj kalkulaciji je kod tro§kova utovafé i istovara
zanemaren udio habanja motora kamiona kod pogona dizalice poéto je
srazmjerno malen (§to nam pokazuje i manja potroénja goriva). U pro-
tivnom bi kalkulaciju suviée komplicirali, §to bi bilo promaéeno
pogo-
tovo kada ionako kod svake voinje zar-aéunamo uz voinju i utovar i
istovar, a zbroj obiju cijena obuhvata sve odnosne troékove.
Za iste uporedne relacije od 10 km, 20 km
1 30 km, koje su bile
raspravljene kod voinje, iznosi analogno iskalkulirana cijena utovara
i istovara 15 din, 17 din i 19 din za tonu ter-eta. Na relaciji 10 km
je ova cijena za 12% niia dok je na relaciji 30 km za istotoliko, to
jest za 12% viéa od srednje. Smanjivanje i poveéavanje ove cijene jest
s obzirom na vozne relacije, obrnuto nego kod cijene voinje po tona...
km.
I za utovar i istovar je preporuéljivo
izraditi cijenik za odgovarajuée
intervale relacija, sliéno kao éto je bilo reéeno kod prevoza.
Cijena utovara i istovara,preraéunata na tonakm bi medjutim za rela...
cije 10, 20 i 30 km iznosila 1,50, 0, 85 i 0, 65 din za tonakm, éto
medjusobni odnos posvema mijenja. Sa poveéanjem vozne relacije se,
naime, cijena utovara i istovara brzo smanjuje zbog upliva veéeg bro-
ja kilometara, no koji u istinu ni§ta ne up1ivi§u na vrijeme i tro§kove
utovara i istovara. Cijena prevoza zajedno sa utovar-om i istovarom
iznosi u ovom primjeru na relacijama 10,
20 i 30 km = 3, 65, 2,75 i
2, 45 din za tonakm.
S obzirom na izloieno je, dakle, bolje cijenu za utovar i istovar izra-
éu avati i izraiavati odvojeno od cijene za prevoz i to na osnovu te-
2‘ e tovara.
62
Odvojene cijene, za utovar posebno i za istovar posebno, dobijamo
ako od ukupne cijene izraéunamo udio, koji otpada na utovar odnosno
istovar s obzirom na utroéeno vrijeme, npr. u datoj modelnoj ka1ku..
laciji 2,5 odnosno 1,5 min za tonu tovara.
11.4 Kalkulacija cijene prevoza drva
poluprikolicom
sa
utovarom i istovarom pomoéu hi-
drauliéke dizalice(I=voinjautonakm,
II =utovariistovarutonama
teiine)
kamionom sa
11.41 Podaci za kalkulirani primjer:
udaljenost prevoza po kamionskoj cesti = 20 km (kvalitet ceste je
uzet u obzir kod brzine voinje),
utovar i istovar drva vréi éofer sam sa hidrauliékom dizalicom,
kamion "FAP" neto nosivosti 11 tona,
hidrauliéka dizalica "Jonsereds super",
poluprikolica, 2—osna,
neto nosivosti 12 tona,
brzina praznog kamiona 29 km, punog 23 km na sat,
"
utovara duge oble gradje sa hidr.dizalicom 3,5 min po toni,
istovara 1,5 min po toni tovara,
iskoriétenih 220 dana po 8 sati godiénje,
produktivno vrijeme = 80% radnog vremena,
gorivo, utroéak kod voinje 38 lit/100 km, kod utovara i istovara
5 lit na pogonski sat,
mazivo = 20% vrednosti goriva,
cijene: .. kamiona 360.000 din,
.. hidrauliéke dizalice 170.000 din,
_ poluprikolice 130.000 din,
— guma: 2 garniture po 9 komada po 2.700 din =
2 x 24.300 din/gar-nitura,
— goriva 3,50 din/lit,
trajanje: — kamiona sa poluprikolicom 250.000 km,
.. dizalice 6.000 pog.sati,
.. guma kamiona 30.000 km, poluprikolice 50.000 km,
(ili zajedno prosjeéno 40.000 km),
zastarjelostz _ kamiona sa poluprikolicom 9 godina,
_ dizalice
6 godina,
opravke: — kvota za kamion i dizalicu, q = 1,
za poluprikolicu
q = 0, 8, naknada éoferu za odriavanje LD za
1 sat/dan,
osiguranje itd.
— kamiona, z = 8%, dizalice, z
= 3%, po1uprikoli-
ce,
Z
'-' 4%,
kamatna stopa 8%,
radna posada:
1 éofer sa NLD =,16 din/radni sat; varianta sa pomo-
énikom éofera sa NLD = 14 din/radni S31.
dru§tvena davanja 31% BLD,
koliénik k1
= 1,5 (kod liénih troékova),
.
_
_
"
k2
4
= 0,9 za OOUR mehanizacije (kod reiija 1 dob1t1).
H
63

11.42 Kalkulacija radnog uéinka
I. kamionska voinja
Utroéak vremena za
1 ciklus voinje kamiona sa prikolicomz
- voinja praznog vozilaz
20 km/29 km x 60 min =
41 min
- voinja punog vozila
20 km/23 km x 60 min =
52
"
: Etgva_r_i
_isE_o\:_ar_-_
t_<_)v3r_a _23_t2n3
3 5 r_ni_n_=_.
. . . . . ._.._..
115
"
ukupno za jedan ciklus voinje =
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
208 min
Broj ciklusa na dan:
480 min x 80%
: 208 min/ciklus =
1, 84 ciklusa /dan.
U doba zastarjelosti bilo bi prevoienih
kilometara
: 9 godina x 220 da-
na/god. x 1,84 ciklusa/dan x 40 km/ciklus = 145.700 km. Buduéi je ii-
votna izdriljivost kamiona sa prikolicom predvidjena sa 250.000 km,
nastupa zastarjelost. U kalkulaciji cijene prevoza, dakle, treba raéuna_
ti upotrebivu izdriljivost kamiona sa prikolicom : 9 godina po 16.000
km na godinu ili skupa zaokruieno 145.000 km pune i prazne voinje.
Na osnovu tolikog broja kilometara na godinu, kamion bi sa polupriko-
licom namirio'
svoj iivotni kapacitet, ako ne bi nastupila zastarjelost,
u 15,5 godina.
Prevezena koliéina drva na godinu, to jest na kalkuliranu jedinicu, iz_
nosi: 220 dana/god. x 1,84 ciklusa/dan x 23 tona/ciklus
= 9.310 tona.
Uéinak u tonakm iznosi: 9.310 tona x 20 km = 186.200, zaokruieno
186.000 tonakm na godinu.
Nepotpuna iskori§éenost stroja zbog zastare nalaie da se produii dnev..
no radno vreme ili poveéa broj iskoriétenih dana u godini, éto se éesto
i prakticira da bi se na ovaj naéin iskori§éenje stroja pobéljéalo ili
skratila doba amortizacije.
Eventualnu vrednost zastarelog kamiona sa poluprikolicom moiemo u-
zeti u raéun npr. sa 20% nominalne cijene neiskoriétene izdriljivosti,
§to daje: 20% x 490.000 din x 105.000/250.000
km, = zaokruieno
40.000 din. Odgovarajuéu
vrednost odbijemo onda od iskalkulirane c’i_
jene, kako je vidljivo iz modelne kalkulacije.
.»
/
II. Utovar i istovar drva:
U doba zastarjelosti (6 godina) iznosilo bi pogonsko vrijeme utovara
i istovara drva sa hidrauliékom dizalicomz 6 god. x 220 dana/god. x
x 1, 84 ciklusa/dan x 115 min/ciklus = 27.931 minuta ili 4.655, za-
okruieno 4.650 pog.sati. Buduéi je trajanje dizalice predvidjeno sa
6.000 pog.sati, nastupa zastarjelost. U kalkulaciji moramo dakle ra-
éunati 6 godina po 775 pog.sati na godinu ili ukupno 4.650 pogonskih
sati. Na osnovu ovog godiénjeg uéinka bila bi iivotna izdriljivost di-
zalice, ako ne bi nastupila zastarjelost, podmirena u 7, 75 godina
(6.000 pog.sati : 775 pog.sati/god. = 7,75 godina).
64
Vrednost zastarane dizalice moiemo uzeti u raéun u odgovarajucoj
visini npr. sa 20% neiskoriétene nominalne vrednosti: 20% x 170.000
din x 1.350/6.000 pog.sati = zaokruieno 8.000 din. Ovu vrednost
odbijemo u kalkulaciji od iskalkulirane
cijene utovara i istovara.
“I
11.43 Kalkulacija cijene za tonakm prevoza drva kamionom sa polu-
prikolicom (I) i za tonu teiine utovara i istovara drva (II)
Red'
Sadriaj ka1ku1aci'ske stavke
Din na g°dinu
broj
J
I
11
1. Gorivo i mazivo:
Ia) gorivo = 38 lit/100 km x 16.000 km x
x 3, 50 din/lit . . . . . . . . . . . ..
21.320
IIa) gorivo =
5 lit/pog. sat x 775 pog.sati x
x 3,50 din/lit .. . . . . . . . . . ..
13.560
Ib) mazivo = 20% vrednosti goriva .. . . . . ..
4.260
IIb) mazivo = 20% vrednosti goriva .. . . . . . ..
2.710
2. Redoviti povremeni rezervni dijeloviz
I) gume=(3,6_1)
x 2 x 24.300 din/garn.:9god.
14.040
..
3. Amortizacija = K : tz:
I)
490.000 din :
9 godina . . . . . . .  . . . . ..
54.440
II) 170.000 din :
6 godina
. . . . . . . . . . ..
28.330
4. Opravke i odriavanje = K/t x q x tz/t:
Ia) 360.000 din/15,5 god. x 1 x 9]15,5 god.
13,450
b)
130.000 din/15,5 god. x 0,3 x 9/15,5 god.
3.910
11)
170.000 din/ 7,75 god. x 1 x 6/7,75 god.
17.000
5. Kamate = 0,0 p/2 x A x (t + 1):
I) 0,04x54.440 dinx 10 god.
21.780
II) 0,04 x 28.330 din x
7 god.
. . . . . . . . . ..
7.930
6. Osiguranje itd. = 0,0 z x A x t:
Ia) 0,08 x 40.000 din x 9 god.
. . . . . . . . . .
28.800
b)
0,04 x 14.440 din x 9 god.
. . . . . . . . ..
5.200
11)
0,03 x 28.330 din x 6 god.
. . . . . .
5.100
7. Liéni tro§kov1' = BLD x kl:
I)
(220 dana x 8 sati + 220 sati .. 970 sati) x
x 16 din/rad.sat : 0,69 x 210/220 dana x 1,5
=22.360x1,5
33.500
II) (970 sati x 16 din/rad.sat) : 0,69 x
210/220 dana x 1,5 = 21.500 din x 1,5
-
32.200
8..-10. Reiije i dobit = (BLD + A) x k2_4 :
1)
(22350 din + 54.440 din x 0,9
69.100
11)
(21.500 din + 28.330 din x 0,9
44-85°
65
n In‘:
u -Ixll
1.
_
10. ukupno na godinu din . .
.
.
.
.
.
. . .
. ..
269.800
151.680
minus kamate iz stavke 5 ako su
strojevi nabavljeni iz vlastitih sr-ed-
stava . . . . . . . . . . . . . . . .  . . . . . . ..
_
21.780 ..
7.930
minus vrednost zastaranog stroja:
1)
40.000 din :
9 godina . . . . . . ..
—
4.460
II)
8.000 din
2
6 godina . . . . .
_
1.330
1.
.. 10. prodajna cijena za prevoz drva
kamionom sa poluprikolicom i za
utovar i istovar drva na godinu
243.560
142.420
Prodajna cijena za jedinicu uéinka:
I) Voinja za tonakm = 243.560 din/god.
2 186.000 tonakm/god. =
= 1,31 din zaokruieno 1,30 din za tonakm;
II) Utovar i istovar za tonu = 142.420 din/god.
: 9.310 tona/god. =
= 15,30 din, zaokruieno 15 din za tonu tovara;
I + II) cijena za prevoz zajedno sa utovarom i istovarom drva po
tonakm iznosi 385.980 din/god.
: 186.000 tonakm =
2 din za
tonakm.
11.431 Varianta
—
sa pomoénikom §ofera kod prevoza drva kamionom
sa poluprikolicom
Troékovima u predjaénjoj kalkulaciji treba pribrojiti:
Ad.7 Liéni troékoviz
I
II
1)
(220 dana x 8 sati - 970 sati) x 14 din/rad.
‘ ' ‘ ‘ ‘ ‘ '
" ‘
sat : 0,69 x 210/220 dana/god. x 1,5 =
=15.300 dinx1,5
. . . . . .
. . . . .
22.950
II) 970 sati x 14 din/rad.sat : 0, 69 x 210/220
danax 1_,5= 18.800 dinx 1,5
. . . . . ..
28.200
Ad.8.—10. Reiije i dobit:
1)
15.300 dinx0,9 . . . . . . . . . . .  . . . .
13.770
£1)_1_8'_8°_°
£112 5 32 :_';':_';"_':_':.':.';'.;';';‘;
_ _ _ _ _
_ _1_§'_92_°
._
Dodatni troékovi ukupno din . . . . . . . . . . . ..  ..
36.720
45.120
1.—10.
iz predjaénje kalkulacije din . .. . . . . . . .
243.560
142.420
Prodajna cijena za variantu sa pomoénikom §ofera 280.280
187.540
Prodajna cijena variante sa pomoénikom éofera na jedinicu uéinka:
I) Voinja za tonakm = 280.280 din/god.
: 186.000 tonakm/god. =
= 1,51 din, zaokruieno 1, 50 din za tonakm;
66
II) Utovar i istovar za tonu = 187.540 din/god.
: 9.310 tona/god. =
= 20,10 din, zaokruieno 20 din za tonu tereta;
I + II) Cijena prevoza zajedno sa utovarom i istovarom po tonakm
= 467.820 din/god.
: 186.000 tonakm/god. = 2, 51,
zaQkru_
éeno 2,50 din za tonakm.
rijalne odétete
11.5Ka1ku1acija
m
e
d
avanje motorne
r a
cl n i k u
z a
o
p i 1 e
Kalkulacija ekonomiénosti rada rnotornom pilom potrebna je sada ri_
jetko kada poéto je ekonomiénost
pile u praksi van diskusije. Mogla
bi doéi u obzir samo za prikaz, koliko smo u odredjeno doba napre..
dovali sa pojeftinjenjem ili poboljéanjem toga rada. Medjutim, sve
viée treba kalkulirati odétetu ili naknadu r-adniku za odriavanje mo-
torne pile, kod éega upotrebljavamo istu kalkulaciju, samo éto su is-
puéteni liéni troékovi i troékovi reiija.
Ova kalkulacija sluii za kalkuliranje odétete ili naknade za komplet-
no odriavanje motorne pile, kada je ona u vlasniétvu radnika, kao
i za djelomiéno odriavanje tudje pile. Upotrebljavamo, naime, one
stavke kalkulacije, koje u konkretnom sluéaju trebamo.
S obzirom da kalkuliramo samo naknadu materijalnih troékova, to 11-
éni dohoci nisu ukljuéeni. Ukljuéen je samo liéni dohodak za oétrenje
lanaca van redovnog vremena (kod kuée). O§trenje, koje radnik vréi
tokom rada na radiliétu, nije ukljuéeno poéto je obuhvaéeno radnim
vremenom a time i u normi vremena kao osnovi za jediniénu cijenu.
Za oétrenje kod kuée, koje raéunamo sa odgovarajuéim liénim dohot...
kom, ispuétamo ili zanemarujemo druétvena davanja, koja inaée tere_
te svaki liéni dohodak, kako bi ovu kalkulaciju pojednostavili poéto
davanja u ovom sluéaju predstavljaju
neznatan iznos.
11.51 Kalkulacija materijalne naknade radniku za odriavanje teie
motorne pile kada kresanje grana vr§i sjekirom
11.511 Podaci za modelnu kalkulacijuz
_ grupa 2 radnika sa
1 motornom pilom, kojorn radi samo jedan radnik,
- Cijena: .. kornpletna motorna pila (nabavljena putem éumskog gazdin—
stva) 5.500 din, nakon odbitka lanca sa zubéanikom za po-
gon lanca, 5.500 .. 400 din = 5. 100 din,
_. lanac sa zubéanikom za pogon lanca 400 din,
— ‘got-iva, mjeéavine = 5,10 din/lit, maziva za lanac 10 din/lit.
.. trajanje: — motorne pile 1.800 pog.sati,
_ lanca sa zubéanikom
za pogon lanca 200 sati,
.. zastarjelost motorne pile 5 godina,
- utroéak goriva 1,4 lit/pog.sat, maziva 0,5 lit/pog. sat,
_ opravke, kvota q =
1,
— osiguranje itd., z = 3%,
_ kmnatna stopa 8%
67
.. vrijeme motoriste
= 10% radnog vremena,
.. pogonsko vrijeme = 60% vremena motoriste, to jest 1 sat na dan
(2 x 0,1 x 0,6 = 0,12 dana ili 0,96 sati),
.. iskoriétenih radnih dana na godinu 170, odnosno u doba zastarje1o..
sti 5 god. x 170 sati = 850 pog.sati, §to znaéi da zastarjelost na..
stupa,
_ o§trenje lanca kod kuée 1/2 radnih sati za lanac; jedan lanac na
1
dan, to jest na
1 pog.sat,
— NLD moioriste 16 din/rad.sat,
\
_ uéinak motornog piljenja 10-15 m
éetinara na pogonski sat,
i
.. vrednost zastarjele
motorne pile: 20% x 950/1800 pog._sati x
1‘
x 5.100 din = zaokruieno 500 din.
11. 512 Kalkulacija naknade za odriavanje motorne pile na jedinicu
&
uéinka
}
.
\
Red?
Sadriaj kalkulacijske
stavke
Dm na
1
E123-_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _P_°g_ §a_t
1. Gorivo i mazivo:
a) gorivo = 1,4 lit/pog.sat x 5,10 din/lit . . . . . . . . ..
7,10
b) mazivo = 0,5 lit/pog.sat x 10 din/lit
. . . . . . .
. . ..
5,-
2. Redoviti povremeni rezervni dijeloviz
}
Lanac sa zubéanikom
= 400 din : 200 pog.sati . . . . ..
2,-
3. Amortizacija = K
: NZ:
:_____?______
(5.500 din .. 400 din) : 850 pog.sati =
. . . .
. . . . . . . . ..
6,-
4. Opravke = K/N x q x NZ/N:
5.100 din/1.800 pog.sati x
1 x 850/1.800 pog.sati =
1,30
5. Kamate = 0,0 p/2 x A x (t + 1):
0,08/2 x 6 din x 6 godina . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
1,40
6. Osiguranje itd. = 0,0 z x A x t:
0,03 x 6 din x 5 godina
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
0,90
}
'7. O§trenje lanca kod kuée = NLD/rad.sat x 1/2 rad.sati
1
16 din]rad.sat x 1/2 rad.sati na pog. sat . . . . . . . . . . ..
8,-
~
1.
— 7. iznos naknade na pogonski sat din . . . . . . . . . .
31,70
1
minus vrednost zastarjele motorne pile =
= 500 din : 850 pog.sati . . . . . . . .  . . . . . .
—
0,60
1.
— 7. konaéan iznos naknade na pogonski sat din
31,10
Naknada na jedinicu uéinka, to jest na m3 proizvoda:
31,10 din/pog.sat
: (10-15) m3/pog.sat = 3,11 - 2,07 din/m3 111
68

zaokruieno 2-3 din/m3 (ovisno o uéinku u konkre
tnom primjeru, ko-
ji treba da prethodno utvrdimo bilo za koju vrstu drveéa). Iz ka1ku..
lacije u konkretnom primjeru uzimamo stavke, koje trebamo, prema
obimu odriavanja.
11.52 Kalkulacija materijalne naknade radniku za odrzavanje motor-
ne pile kada i kresanje grana vréi sa motornom pilom.
11.521 Podaci za modelnu kalkulacijuz
I) grupa 2 radnika sa 1 motornom pilom, kojom radi samo jedan
radnik,
II)grupa jednog radnika (jednoélana) sa 1 motornom pilom,
cijena:
— kompletna motorna pila, pr-ilagodjena
kresanju grana
(nabavljena putem éumskog gazdinstva) 4.800 din, nakon
odbitka lanca sa pogonskim zubéanikom 4.500 din,
- lanca sa pogonskim zubéanikom
300 din,
.. goriva, mje§avine 5,10 din/lit, maziva za lanac 10 din/lit,
trajanje: — motorne pile 1.500 pog.sati,
.. lanca sa pogonskim zubéanikom 100 pog.sati,
zastarjelost
motorne pile 3 godine,
utroéak goriva 1 1it/ pog.sat, maziva za lanac 0,35 lit/pog.sat,
op'ravke, kvota q = 1,
kamatna stopa 8%,
osiguranje itd., z
= 3%,
iskoriétenih radnih dana na godinu 170 po 8 radnih sati,
vrijeme motoriste 40% radnog vremena,
udio pogonskog vremena 60%, ﬁto znaéi na dan:
I I 2 x 0,4 x 0,6 = 0,48 dana ili 3,8 pog.sati na dan,
II I
1 x 0,4 x 0,6 = 0, 24 dana ili 1,9 pog.sati na dan,
oétrenje lanaca kod kuée: 1/3 radnih sati po lancuili 1 lanac/pog.
sat,
NLD radnika..motorista I 16 din/radni sat,
u doba zastarjelosti iznosi broj pogonskih sati:
I I 3 godine x 170 dana x 3,8 pog.sati/dan
= 1938 pog.sati,
éto znaéi da zastarjelost
ne nastupi; iivotna izdriljivost
rnotorne pile bila bi postignuta u 2,3 godine;
I1
=
3 godine x 170 dana x 1,9 pog.sati/dan
= 969 pog.sati, za-
okruieno 970 pog.sati, éto znaéi da zastarjelost
nastupa;
vrednost zastarane motorne pile u ovom primjeru zanemarimo;
uéinak motornbg piljenja 3-5 m /pogonski sat, (ovisno 0 vrsti drve-
éa, debljini stabala i radnim prilikama).
11.522 Kalkulacija naknade radniku za odriavanje motorne pile za
primjere I, II po kalkuliranoj jedinici i jedinici uéinka
69
Red.’
Sadriaj kalkulacijske stavke
Din m?
’
Ergg _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ p_og_on_s1§_1
_sa_‘§ _
‘
1. Gorivo i mazivo:
I
u_
a) gorivo =
1 litipog. sat x 5,10 din/lit
5,10
5,10
b) mazivo = 0,35 lit/pog. sat x 10 din/lit
3,50
3,50
2. Redoviti povremeni rezervni dijeloviz
Lanac sa pogonskim zubéanikom = 300 din:
100 pog.sati . . . . . . . . . . . . .
. .
. . . . . . . . . . . . ..
3,-
3,-
3. Amortizacija = K : N; K
: NZ:
1)
(4.800 din _ 300 din)
: 1.500 pog.sati
3,-
11) (4.800 din
—
300 din)
:
970 pog.sati
4,60
4. Opravke = A x q;
K/N x q x NZ/N:
I) Sdinxl . . . .  . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..
3,-
II)
3 din x 1 x 970/1.500 pog.sati . . . . . . . . ..
1,90
5. Kamate = 0,0 p x A/2 x (t + 1):
1)
0,03 x 3/2 x 3,3 god.
. . . . . . . . . . . . . . . ..
0,40
11) 0,08 x 4,60/2 din x 4 god.
. . . . . . . . . . . ..
0,70
6. Osiguranje itd. = 0,0 2 x A x t:
1)
0,03 x
3 din x 2,3 god.
. . . . . . . . . . . . . ..
0,20
,
11) 0,03 x 4,60 din x 3 god.
.
.
.
. . . . . . . . . . ..
0,40
7. O§trenje lanaca kod kuée = NLD/rad.sat x sati
16 din/rad.sat x 1/3 sati/lanac/pog.sat
5,30
5,30
1
- '7
iznos naknade na pogonski sat, dm
23,50
24,50
Naknada za jedinicu uéinka, to jest 2a m3 proizvoda:
1)
23,50 din/pog.sat ; (3-5) m3/pog.sat = 7,80 - 4,70 din/m3,
zaokruieno 5
—
8 din/m3 za kompletno odriavanje, kada je
motorna pila vlasniétvo radnika. Inaée upotrebimo stavke,
koje dolaze u obzir u drugim sluéajevima.
11) 24,50 din
2 (3—5)m3/pog.sat
= 8,20 - 4,90 din/m3, zaokruieno
5 - 8 din/m3, ovisno o uéinku u konkretnom primjeru. Ako je
motorna pila vlasniétvo §umskog pogona, ili ako radnik samo
djelomiéno odriava pilu, uzmemo one stavke iz kalkulacije, koje
dolaze u obzir za traienu naknadu.
Rezultat kalkulacije kaie, da izmedju primjera I 1 II nema znaéajni..
je razlike u visini naknade, ako je motorna pila iskori§tena preko
polovine svoje iivotne izdriljivosti. Druge analize /16/ pokazuju, da
se ova razlika naglo poveéava, ako je izdriljivost pile iskor-i§tena
ispod 1/3.
Viéa naknada, kada se sa motornom pilom vréi i kresanje grana za
razliku od kresanja grana sa sjekirom, mora naéi pokriée u veéem
70‘
uéinku, kao osnovi za jediniénu cijenu. Jediniéna cijena mora biti
barem za toliko niia za koliko je naknada za odriavanje
pile veéa.
11.6
lkulacija produktivnosti-
tede na radnoj snazi-kod
rojnog koranja oblovine éeti-
ra
u poredjenju sa ruénim
koranjem
K
11
s
n
93“'*U)(g3
11. 61 Podaci za kalkulirani modelni primjer:
— strojno koranje na "centralnom mehaniziranom stovari§tu" (CMS)
strojem za koranje sa rotirajuéirn glodalnim noievima (npr. "Cam-
bio"),
— dnevni uéinak strojnog koranja 280 m3 oblovine éetinara,
— od ukupnog broja zaposlenih radnika na CMS otpada na koranje
3 radnika,
.. dnevni uéinak sjeée i izrade u éumi sa ruénim koranjem, n =
5 m3
oblovine éetinara (ovisno o debljini stabala),
- na ruéno koranje otpada vrijeme, ék = 45% od ukupnog radnog vre—
mena za sjeéu i izradu sortimenata (po sortimentnoj metodi),
_. iskoriétenih radnih dana godiénje, na CMS 220, kod éumskog rada
200.
11.62 Kalkulacija uétede na radnoj snazi (produktivnosti) i stepena
strojnog uéinka
Uéinak strojnog koranja na godinu iznosi:
220 dana/god. x 230 m3/dan = 61.600 m3/god.
Uéinak ruénog koranja na godinu iznosi:
uéinak na dan iznosi: n
= n
:
6
=
5 m
: 45%
= zaokruieno 11 m3/dan;
uéinak na godinu iznosi
: 200 dana/god. x 11 m3/dan = 2.200 m3/ god.
3
Za koliéinu strojnog koranja na godinu, to jest za 61.600 m oblovine
bilo bi potrebno ruénih radnika:
61.600 m3/god.
; 2.200 m3/god.
= 28 ruénih radnika. Za strojno kc-
ranje potr-o§eni su 3 radnika. Uéteda ruénih radnika putem strojnog
koranja iznosi daklez 28 _
3
= 25 radnika. Postotni ili relativni udio
uétede na radnicima iznosi 25
: 28 radnika = 0, 89 ili 89% ruénih rad-
nika.
Stepen strojnog uéinka prema ruénom uéinku iznosi:
28 radnika :
3 radnika = 9,3, éto znaéi da je uéinak strojnog koranja
9,3 puta veéi od ruénog odnosno da je produktivnost strojnog koranja
za toliko puta veéa.
Prikazana velika uéteda na radnicima medjutim joé ne kaie da Ii 19
strojno koranje i ekonomiéno, §to ée prikazati tek kalkulaclja e_kono—
71
miénosti. Ipak stepen efikasnosti strojnog rada sam po sebi omogu-
éuje pribliinu ocjenu da
11 je strojni rad i financijski ekonomiéan
i to na osnovu odgovarajuéih iskustava, steéenih sa kalkulacijama u
sliénim primjerima. Ako npr., kalkulacija ekonomiénosti
za sliéan
sluéaj pokazuje da mora biti produktivnost ili stepen strojnog uéinka
barem 7—puta veéi od ruénog rada da bi bila postignuta i ekonomska
ravnoteia, to jest ravnoteia izmedju troﬁkova strojnog i ruénog ko-
ranja po jedinici proizvoda (prag ekonomiénosti), znaéi da bi morali
u ovome primjeru na CMS strojno okorati na godinu barem
:
7 x 2.200 m3 x 3 radnika = 46.200 m3 oblovine éetinara, ,kako bi-
smo postigli prag ekonomiénosti. Veéa koliéina drveta dmoguéava
onda i financijsku u§tedu.
72

ZUSA
MMENFASSUNG
Die Wirtschaftlichkeitsberechnungen bedeuten ein unentbehrliches
Mess_ und Hilfsmittel, um die zeitgemassen Arbeitsmittel und Ar-
beitsverfahren erfolgreich anzuwenden und zu lenken.
Die Tatsache, dass die Arbeitsltihne ﬁberall viel schneller als die
Materialpreise steigen, oft noch verschérft durch den Mangel an
Ar-beitskraften, wirkt sich um so nachteiliger
aus, je héher die Ar...
beitsliiohne an der Kostenstruktur
beteiligt sind. Dieser Anteil ist in
der Forstwirtschaft ﬁberall sehr hoch. Deswegen ist man trotz aller
spezifischen Schwierigkeiten auch in der Forstwirtschaft gezwungen,
die Arbeitskraft so weit als mdglich zu ersetzen, um die Holzerzeu...
gung zu rationalisieren.
Da die Arbeiter am star-ksten bei der Holzernte beschaftigt sind,
kommen die Rationalisierungsmassnahmen
durch Maschineneinsatz
dort auch am schnellsten zur Auswirkung. Man muss aber imstande
sein, die Wirtschaftlichkeit
des Einsatzes verschiedener Maschinen
und Arbeitsverfahren
zu beurteilen, um die bestentsprechenden
L6-
sungen zu wéihlen, oder dort Rationalisierungen zu suchen, wo sie
am ausgiebigsten und sichersten geboten werden.
Den fikonomischen Erfolg beurteilt man nach der Produktivitf-it, der
Rentabilitéit und der finanziellen Wirtschaftlichkeit. Die Kalkulation
der finanziellen
Wirtschaftlichkeit ist dabei der beste Masstab, weil
sie auch die Produktivitéit oder die Ersparnis an Arbeitskréften
und
die Rentabilitat der angelegten
Investitionen einschliesst.
Jede Wirtschaftlichkeitskalkulation
umfasst einerseits die Leistung,
die mit der Holzmenge verhaltnismassig leicht zu bestimmen ist,
andererseits die Kosten, die bei der Maschinenarbeit ans vielen
Teilen zusammengesetzt
sind und oft schwer mit gewﬁnschter Ver-
lasslichkeit zu bestimmen sind. Es ist dazu eine besondere Metho-
dik notwendig, die nicht nur das Kalkulationsschema der Maschinen-
arbeitskosten umfasst, sondern auch eine klare Anweisung enthalten
muss, wie man einzelne Kalkulationselemente zu finden hat.
Es handelt sich dabei um die durchschnittlichen Einzelwerte fﬁr die
ganze Nutzungsdauer einer Maschine. Man muss sich hier teilweise
auch mit Schatzwerten begnﬁgen, um so mehr, da man es im ein-
zelnen Falle mit den Vor.., Zwischen-. und Nachkalkulationen zu tun
hat. Solche Schatzwerte sind eine unvermeidliche Schwache aller Ko-
stenvoranschlage, gleichzeitig
aber doch der einzige Weg zur erfolg-.
reichen Planung. Um so mehr muss die Kalkulation mﬁglichst ein-
fach und vergleichbar
sein.
-
In diesem Sinne wurde auf Grund der Rahmenanweisung
der inte1_‘na-
tionalen Organisation FAO fﬁr Betriebskostenrechnungen
d1e vorhe-
gende Methodik ausgearbeitet. Es wurde schon im Jahre 1953
91119
73

ahnliche Methodik verfasst, die bis jetzt gute Dienste geleistet hat.
Mit der Zeit wurden aber Vervollkommungen
und Anderungen
not...
wendig, die sich besonders auf Betriebsregie.. und Verwa1tungsko-
sten beziehen.
Das Kalkulationsschema enthéilt folgende Kostenteilez
Tr-eibstoff und Schmiermittel
Regelmiissige periodische Ersatzteile
Abschreibung
Reparaturenkosten
und Wartung
Zinsen
_
Verdcherung, Taxen, Garagekosten
und éihnliche fixe Kosten
Maschinenbedienungskosten
Anteil an allgemeinen Betriebsregiekosten
Anteil an allgemeinen Oberverwaltungskosten
Gewinnanteil
o
t-
Die Summe 1
_ 10 ergibt den Maschinenarbeitspreis oder den End-
preis pro berechnete Einheit.
Die Summe 1
_
7 er-gibt den Vergleichspreis pro kalkulierte Einheit,
die dann angewandt werden kann, wenn die allgemeinen Kosten (8
—
10 des Kalkulationsschema) bei den betraehteten Arbeiten beiderseits
als relativ gleich ausgelassen
werden kéinnen, was das Kalkulier-en
vereinfacht und erleichtert. Fa11s_ man die Gesamtkosten
oder den
Verkaufspreis der Maschinenarbeit benéitigt, wie zum Beispiel bei
der Miete, muss man in die Kalkulation alle 10 Posten einschliessen.
Der wichtigste Teil der Methodik‘
ist die entsprechend
genaue An-
weisung ftir die Ausrechnung einzelner Kalkulationsposten oder Ele-
mente. Die Anteile der allgemeinen Kosten ( 8
—
10) werden mittels
entsprechender Schlﬁssel ausgerechnet, die eine spezielle Anweisung
benétigen.
Um den Gebrauch der Methodik zu erleichtern, sind auch einige
Kalkulations
— Muster angeschlossen.
74
1. Fronius, K.:
dung, Holzzentralblatt
(HZB) 118
2. Glaser, K.:
Betriebskostenrechnung
ﬁlr K:-arm
und Maschinen mit eigener Antriebsk
HZB 58/1956,
‘FAO/‘ECE Tim /log 36
3. Jug, D.:
Evidence strojnega dela v gozdafstvu,
I
Gozdarski vestnik 9..1o/
1967
-1“.
4. Kiauta, L.:
Vpraéanje zaraétmavanja obresti na vloieni
kapital med stroéke, Gozd. vest. 1/1973,
5. Kilander, K.:
Logging machinery costing, Amer.Pulp—
wood Assoc. 1969
6. Krivec, A.:
Priprava dela in nova tehnologija gozdne
proizvodnje, Gozd. vest, 1/1971
7. Krivec, A.:
Mehanizirano nakladanje pri prevozu lesa,
7
.LJ".‘.W“.‘"4’a
.197-°-_
.
8. Loycke.
Radécﬁlébpéf — Typen und Betriebsstunden-
kqstgn, AJl.1g9.(Fors.tzeitschrift (Fzs.) 26/1968
9. Popovié, V., Nikélié,
isIiQ‘§i§§aV§nje §uma (priruénik),
10.
11.
12.
13.
14.

LITERATURA
V.._ Izgoax
Wa kostet die rnahsﬁhinelle Wt
Béogr-a”dj
’ 1972
'7
"
inlder
"aﬂrbeitswissens
chaftlichen
" VBé1':réc1‘1‘tﬁngéwe1S§, 'F‘orstarchiv 1/1969
Platzer, H. B. :
Die Kalkulation von Maschinenbetriebskosten
in der Forstwirtschaft, Forsttechmlnforma-
Strehlke, B. :

tiongn 1958, str.
50
 “‘ "mI,._.-
Strehlke, E. G. ,.
Ste;(:a_%gg',’A-‘*‘A
, Strehlke, B.: Forstmaachinen—

2 e, lgkmburg, 1970
.
'_
‘gv
Strehlke, B.:
zur Herleitung
von Maschinenbe-.
ifiilbskqgten
in der Forstwirtschaft, Mittﬁ.
mﬁgepgaes KWF, Buchschlag, 1971_
'
Turk, Z.:
Metodika kalkulacije cene strojnegn
gozdarstvu, Ljubljana, 1963
."~-5
.
-.u.-.—..—.
h.
m.
19.
20.
21.
22.
23.
24.
Winkler, I. 2
Raéunanje odnosa med elementi normativov
za izdelavo gozdnih lesnih sortimentov z
motorno iago, Zbornik BF, 1967
Vpliv zastaranja motornih iag na stroéke
motornega iaganja, Zbornik BF, 6/1968
Kalkulacije strojnega dela - dosedanje iz-
kuénje, Gozd.vest. 5-6/1969
Vpraéanje obresti pri kalkulacijah ekonomi-
énosti strojnega dela v gozdarstvu, Gozd.
vest. 9-10/1971
Vpraéanje zaraéunavanja
obresti na vloieni
kapital med stroéke, Gozd.vest. 4/1972
§e o kalkulacijah strojnega dela, Gozd.
vest. 4/1973
Mehanizirana obdelava oblovine iglavcev
in njena ekonomiénost, Ljubljana, 1974
Gospodarnbst
nove tehnologije seénje in
izdelave iglavcev, Ljubljana, 1970
Vrednost delovne ure v gozdni proizvodnji
Slovenije leta 1971, multikopija Inétituta
GLG, Ljubljana, 1971
Nekatera aktualna vpraéanja kalkulacij
strojnega dela v gozdarstvu, Go'zd. vest.
1/1973
.
76
E
.
_
GOZDRRSKR
KNJIZN
C
4
‘L
K GDK
2.1)
3
F
57

g.
3‘
Se
ljﬂﬂljﬂﬂjﬂlﬂﬂlllllilllllllllll