turizam;indikatori održivog turizma;održivi turizam;Međimurska županija;tourism;sustainable tourism indicators;sustainable tourism;Međimurje County;info:eu-repo/classification/udc/338.48:502.131.1(497.5)(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Petra Janković

RAZVOJ ODRŽIVOG TURIZMA U
MEĐIMURJU

magistrsko delo

Brežice, december 2017

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Petra Janković

RAZVOJ ODRŽIVOG TURIZMA U
MEĐIMURJU

magistrsko delo

Mentor: doc. dr. Marko Koščak

Somentor: izr. prof. dr. Mladen Knežević

Brežice, december 2017

IZJAVA O AVTORSTVU IN ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE
ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študent-a/-ke: Petra Janković
Študijski program: Magistrski program Turizem
Naslov zaključnega dela: Razvoj održivog turizma u Međimurju
Mentor: doc.dr. Marko Koščak
Somentor: izr.prof.dr. Mladen Knežević

Podpisan-i/-a študent/-ka Petra Janković
• izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga
izdelal/-a ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;
• izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in
avtorskih del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno
označil/-a;
• na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno
neomejeno prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki,
pravico reproduciranja ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na
svetovnem
spletu
preko
DKUM;sem
seznanjen/-a,
da
bodo
dela
deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence
CreativeCommons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje
preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega
rudarjenja
in ekstrakcije
znanja
iz
vsebin;
uporabnikom se
dovoli
reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem
in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem,
da navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;
• dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu
in tej izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela;
• izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki
zaključnega dela, ki sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.

Datum in kraj: __________________
Podpis študent-a/-ke: ____________________

ZAHVALA

Zahvaljujem se mentoru doc. dr. Marko Koščak na poticajnom vođenju tijekom
nastajanja rada, sumentoru izr. prof. dr. Mladen Knežević na pomnom čitanju,
kritikama, sugestijama i pomoći. Hvala mojoj obitelji koja je bila uz mene svih
ovih godina i bila mi velika podrška.

RAZVOJ ODRŽIVOG TURIZMA U MEĐIMURJU

Turizam danas postaje jedna od najvažnijih i najprofitabilnijih grana. Sve se više
ljudi odlučuje na putovanje te upoznavanje drugih i drugačijih krajeva i kultura.
Posao i stres u svakodnevnom životu dovodi do toga da je cilj putovanja užitak,
opuštanje, zabava i upoznavanje nečeg novog. Turisti izbjegavaju pojam
masovnog turizma, čije su posljedice negativne za prirodni i kulturni okoliš, već
traže područja s očuvanim okolišem i tradicijom. Cilj ovog istraživanja bio je
ispitati mišljenje lokalne zajednice o održivom razvoju turizma na području
Međimurske županije, te provjera stanja održivosti na temelju izabranih
indikatora održivosti.

Ključne riječi: turizam, indikatori održivog turizma, održivi turizam, Međimurska
županija

THE DEVELOPMENT OF SUSTAINABLE TOURISM IN
MEĐIMURJE

Tourism today becomes one of the most important and the most profitable
branches. More and more people decide on traveling and getting to know other
and different regions and cultures. Work and stress in everyday life leads to the
goal of traveling pleasure, relaxation, fun and getting to know something new.
Tourists avoid the notion of mass tourism, whose effects are negative for the
natural and cultural environment, but seek areas with a preserved environment
and tradition. The aim of this study was to examine the opinion of the local
community on the sustainable development of tourism in the area of Međimurje
County and to check the sustainability status based on selected sustainability
indicators.

Key Words:  tourism, sustainable tourism indicators, sustainable tourism,
Međimurje County

UDK: 338.48:502.131.1(497.5)(043.2)

KAZALO
1
UVOD .......................................................................................................... 1
1.1
Opis problema
....................................................................................... 2
1.2
Svrha i ciljevi magistarskog rada
........................................................... 4
1.3
Hipoteze ili istraživačka pitanja ............................................................. 4
1.4
Pretpostavke i ograničenja
.................................................................... 5
1.5
Predviđene metode istraživanja ............................................................ 5
2 POJAM ODRŽIVOG TURIZMA
....................................................................... 6
2.1 Deklaracija o održivom razvoju iz Johannesburga
.................................... 8
2.2 Održivost i ciljevi održivog razvoja ............................................................ 8
2.3 Odgovorni turizam
................................................................................... 12
2.4 Sudionici procesa
.................................................................................... 13
3 INDIKATORI ODRŽIVOG TURIZMA
............................................................. 15
3.1 Ekološki indikatori ................................................................................... 18
3.1.1 Načela ekološke održivosti turizma................................................... 19
3.2 Ekonomski indikatori ............................................................................... 23
3.3 Sociokulturni indikatori ............................................................................ 24
3.4 Tehnološki indikatori ............................................................................... 25
4 ANALIZA SADAŠNJEG STANJA TURIZMA MEĐIMURJA
........................... 30
4.1 Prometna povezanost ............................................................................. 32
4.2 Turizam
................................................................................................... 34
4.3 SWOT analiza Međimurja ....................................................................... 40
4.4 Indikatori održivog turizma u Međimurju ................................................. 42
4.5 Usporedba  – benchmarking analiza – destinacija Vulkanland ............... 46
5 EMPIRIJSKI DIO ISTRAŽIVANJA - REZULTATI, ANALIZA I
INTERPRETACIJA PRIKUPLJENIH PODATAKA
............................................ 53
5.1 Istraživačka pitanja ................................................................................. 53
5.2 Metode istraživanja
................................................................................. 53
5.3 Dobiveni rezultati istraživanja ................................................................. 54
5.4 Analiza stanja indikatora i resursa u Međimurju
...................................... 57
5.5 Prikaz rezultata anketa ........................................................................... 58
5.5.1 Sažetak anketa
................................................................................. 63
5.5.2 Sažetak intervjua .............................................................................. 64
6 POTENCIJALI BUDUĆEG RAZVOJA ODRŽIVOG TURIZMA NA PODRUČJU
MEĐIMURJA
.................................................................................................... 66
6.1 Vizija razvoja i strateški ciljevi
................................................................. 66
7 RASPRAVA I ZAKLJUČAK
........................................................................... 70
8 LITERATURA I IZVORI
................................................................................. 74
9 PRILOZI ........................................................................................................ 79
SAŽETAK NA SLOVENSKOM JEZIKU ......................................................... 100

KAZALO SLIKA
Slika 1: Trokut održivosti .................................................................................. 16
Slika 2: Karta Međimurja .................................................................................. 33
Slika 3: Vulkanland
........................................................................................... 47
Slika 4: Toplice Sveti Martin
............................................................................. 85
Slika 5: Međimurska Vinska cesta
.................................................................... 86
Slika 6: Mlin na Muri
......................................................................................... 86
Slika 7: Peklenica - prvo naftno polje ............................................................... 87
Slika 8: Spomen dom rudarstva ....................................................................... 88
Slika 9: Farma jelena ....................................................................................... 88
Slika 10: Stari grad Zrinski ............................................................................... 89
Slika 11: Muzej Međimurja ............................................................................... 90
Slika 12: Grad Prelog ....................................................................................... 91
Slika 13: Centar Rudolf Steiner
........................................................................ 92
Slika 14: Ispiranje zlata .................................................................................... 93
Slika 15: Dani šibe i ribe
................................................................................... 93

KAZALO TABELA

Tabela 1: Ciljevi održivog razvoja turizma
........................................................ 10
Tabela 2: Prilog funkcionalnom strukturiranju turističke resursne osnove
........ 21
Tabela 3: Prikaz indikatora prema ETIS-u ....................................................... 27
Tabela 4: Prikaz smještajnih jedinica u Međimurju
........................................... 35
Tabela 5: Registrirana noćenja ostvarena u Međimurskoj županiji prema vrsti
kapaciteta 2001.– 2015.
................................................................................... 36
Tabela 6: Prikaz povećanja i smanjenja broja noćenja i potražnje
................... 36
Tabela 7: Višednevna i jednodnevna putovanja domaćeg stanovništva u
Županiju u 2014. godini
.................................................................................... 38
Tabela 8: Dolasci i noćenja u Međimurskoj županiji u 2016. godini ................. 39
Tabela 9: SWOT analiza Međimurske županije ............................................... 40
Tabela 10: Indikatori održivog turizma u Međimurju
......................................... 44
Tabela 11: Prikaz bruto domaćeg proizvoda Međimurja .................................. 54
Tabela 12: Prikaz zaposlenih i nezaposlenih osoba te grane gospodarstva u
Međimurju ........................................................................................................ 54
Tabela 13: Prikaz kretanja proizvoda pod oznakom
......................................... 55
Tabela 14: Indikatori za mjerenje učinka provedbe na primjeru Međimurje ..... 57
Tabela 15: Prikaz prioriteta razvoja Međimurske županije ............................... 67

KAZALO GRAFOVA

Graf 1: Prikaz broja stanovnika ........................................................................ 31
Graf 2: Prikaz dobne strukture stanovništva .................................................... 31
Graf 3: Prikaz postotka obrazovanog stanovništva .......................................... 32

Graf 4: Smještajni kapacitet Međimurja u postocima ....................................... 34
Graf 5: Kapacitet smještajnih jedinica u Međimurju po mjestima ..................... 35
Graf 6: Prikaz postotka domaćih i stranih turista .............................................. 37
Graf 7: Prikaz strukture gostiju
......................................................................... 37
Graf 8: Prihod Vulkanlanda 2002.- 2005. ......................................................... 51
Graf 9: Prikaz odgovora ankete o količini i kvaliteti raznovrsnosti ponude
turizma u Međimurju
......................................................................................... 59
Graf 10: Prikaz rezultata ankete o povećanju poreza na usluge u ugostiteljstvu i
turizmu ............................................................................................................. 59
Graf 11: Prikaz rezultata ankete o zagađenju okoliša zbog korištenja javnog
prijevoza
........................................................................................................... 60
Graf 12: Prikaz rezultata anketa o proizvodnji otpada
...................................... 60
Graf 13 :Prikaz rezultata anketa o zaštićenim kulturnim objektima u gradu
Čakovcu ........................................................................................................... 61
Graf 14: Prikaz rezultata anketa o zadovoljstvu stanovništva s ponašanjem
turista ............................................................................................................... 61
Graf 15: Prikaz rezultata anketa o zadovoljstvu komunikacije ......................... 62
Graf 16: Prikaz rezultata anketa o razvijenoj kulturi recikliranja otpadom ........ 62
Graf 17: Prikaz rezultata anketa o razvoju novih tehnologija ........................... 63
Graf 18: Prikaz rezultata anketa o razvijenosti manifestacija koje privlače turiste
 ......................................................................................................................... 63

1

1 UVOD
Održivi razvoj je razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe, a da se pri tome ne
ugrožava nikakva mogućnost sljedećih naraštaja u zadovoljavanju potreba
(Bačun, Matešič i Omašič, 2012). Upravo ovim riječima može se opisati razvoj
turizma u Međimurju. Cilj proizvoda, projekta ili destinacije svakog turističkog
mjesta u svijetu je ostvariti što veći profit i imati što više posjetitelja, odnosno
turista. U dotičnoj destinaciji je nužno i zadovoljstvo mještana koje je često
zamijenjeno težnjom za većom zaradom koju donose posjeti brojnih turista.
Potrebna je veća briga o zadovoljstvu mještana osiguranjem bolje slike o
destinaciji i ograničavanjem posjeta. U destinaciji turisti moraju iza sebe ostaviti
netaknutu prirodu i kulturne spomenike.
Cilj ovog rada je prikazati potrebu za održivim razvojem turizma u Međimurju te
samim time utvrditi kako održivi razvoj utječe na turizam Međimurja, ali i na
cjelokupno gospodarstvo Međimurja. U destinaciji je svakako bitna i svijest
lokalnog stanovništva, njihov pogled na turizam i njihovo uključenje u razvoj
destinacije. U budućnosti će se razvijati samo one destinacije koje će znati
zaštititi svoj prostor od masovnog turizma.
S aspekta održivog razvoja mogu se definirati 3 područja (Odraz, 2010):
- Okoliš - kao ključni element razvoj održivog turizma.
- Autentičnost destinacije - poštivanje kulturno-povijesnih elemenata.
- Gospodarstvo - pravedna raspodjela aktivnosti za buduće generacije.
Destinacija Gornje Međimurje je godine 2014./2015. proglašena Europskom
destinacijom izvrsnosti.1 (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković,
2014). Ovakvi rezultati dodatni su poticaj za daljnji razvoj turizma u Međimurju.
Pozitivni rezultati turizma u Međimurju se svake godine nagrađuju i utvrđuju
ponašanje turističkih djelatnika, koji su uporniji svaku godinu i ne žele odustati
od svog rada. Nagrade su samo dodatni poticaj za daljnji rad.
Iako Međimurje još uvijek nije poznato u svijetu i ne može se mjeriti u
postotcima dolazaka turista u svijetu, turistički djelatnici se trude i nastavljaju
dalje s inovacijama i investicijama.
Motivacija za pisanje ovog rada je sama regija Međimurje koja ima velike
turističke prednosti koje još nisu iskorištene. Neki od neiskorištenih potencijala
za razvitak turizma su predivni krajolik, bogata kulturno-povijesna baština te

1 EDEN je akronim za Europske destinacije izvrsnosti, projekt koji promiče modele održivog
razvoja turizma preko nacionalnih natjecanja koja se održavaju svake godine, a rezultiraju
izborom turističke “destinacije izvrsnosti” za svaku zemlju sudionicu.
Projekt EDEN time učinkovito postiže cilj privlačenja pažnje na vrijednosti, raznolikost i
zajednička obilježja europskih turističkih odredišta i time povećava njihovu vidljivost i stvara
podlogu za razmjenu dobre prakse diljem Europe, kao i umrežavanje nagrađenih. (Odrzivi
turizam, b.d.)

2

brojni spomenici. U radu će se prikazati elementi održivog razvoja u Međimurju
te će se istražiti da li je održivi razvoj uključen u ponudu Međimurja. Iako se ne
pridodaje velika važnost ovom segmentu turizma, nadamo se da će konačni
rezultati prikazati Međimurje poželjnom destinacijom te probuditi u turističkim
djelatnicima još više volje i želje da Međimurje postane bolja turistička
destinacija. Unatoč mnogobrojnoj literaturi na temu održivog turizma,
znanstvenici i istraživači još uvijek nisu uvelike obratili pozornost na područje
održivog turizma u Međimurju pa se nadamo da će naše istraživanje imati mali
doprinos boljem razumijevanju i biti od značajne važnosti za održivi turizam na
ovom području.
1.1 Opis problema
Predmet: mogućnosti za razvoj održivog turizma u Međimurju. Održivi razvoj je
razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe današnjih naraštaja, a da se pritom ne
ugrožava mogućnost budućih naraštaja u zadovoljavanju njihovih potreba. To
znači da pri odlučivanju i provođenju aktivnosti kojima svaka organizacija stvara
vrijednost treba sustavno uzimati u obzir ekonomske i društvene činitelje te
činitelje vezane uz zaštitu okoliša. Održivi razvoj takav je razvoj u kojem su
procesi promjena, upotrebe resursa, smjer intervencija, tehnološki razvoj i
institucionalne promjene koje se provode u skladu s potrebama današnjih i
budućih generacija (Bačun, Matešič i Omašič, 2012).
Održivi razvoj ostvaruje ravnotežu između zahtjeva za unapređivanjem kakvoće
života (ekonomska sastavnica), za ostvarivanjem socijalne dobrobiti i mira za
sve (socijalna sastavnica) te zahtjeva za očuvanjem okoliša kao prirodnog
dobra o kojima ovise i sadašnja i buduće generacije. Poštivanje načela
demokracije, ravnopravnosti spolova, socijalne pravde i solidarnosti, zakonitosti,
poštivanje prava čovjeka te očuvanje prirodnih dobara, kulturne baštine i
čovjekova okoliša pridonosi očuvanju Zemlje za održavanje života u svoj
njegovoj raznolikosti, (44. stavak 4. Zakona o zaštiti okoliša („Narodne novine“,
br. 110/07.), Hrvatski sabor na sjednici 20. veljače 2009. donio je Strategiju
održivog razvitka RH) (Narodne novine, 2009).
Turizam je vrlo značajan u gospodarstvu mnogih zemalja pa i u Hrvatskoj.
Turizam Hrvatske je u punom cvatu. Taj „puni cvat“ katkad donesi i situacije
koje ne želimo, a to su masovni turizam, preveliki broj turista na jednom mjestu,
probleme za turističko mjesto, turističke objekte pa i za samu ponudu. Ponuda
ne može pratiti potražnju jer je potražnja prevelika. Veliki kruzeri odjednom
dovezu preveliki broj turista. Primjerice, u Dubrovniku i Splitu možemo naići na
taj problem kada jedan kruzer iskrca 5000 turista i oni krenu hodati rivom.
Masovni turizam je suprotnost održivom turizmu.
Kada se spomene pojam turizam, ljudi ga odmah povezuju sa suncem, morem i
plažom, no zapravo nije tako. Kontinentalni turizam ne pruža more, već pruža
puno lijepih i jednako atraktivnih stvari kao i maritimni turizam. Iako je
kontinentalna ponuda raznolika, u svijetu je poznatiji hrvatski Jadran, hrvatsko
more, koje dominira i u samoj prezentaciji hrvatske turističke ponude i hrvatske
turističke zajednice. Uvelike se daje važnost moru i suncu, a zaboravlja se

3

kontinentalni dio sa svojim ljepotama. Zanemarena je unutrašnjost Hrvatske i
ostali oblici turizma, osim maritimnog.
Statistika pokazuje da se najveći postotak smještajnih kapaciteta (97%) nalazi u
primorskim dijelovima, koje ostvaruju 96% turističkog prometa. Nažalost nigdje
se ne bilježi turistički promet ostvaren jednodnevnim putovanjima bez noćenja.
Prema podacima, kontinentalni dio zauzima 1/3 ukupnih kapaciteta države
(Državni zavod za statistiku, b.d.).
Cjelokupna kulturno-povijesna baština dijelom je resurs koji još uvijek nije
postao turistički proizvod i ne pridodaje mu se velika važnost. Razlog tome su
brojna ograničenja koja usporavaju turistički razvoj u kontinentalnom dijelu. U
kontinentalnom dijelu još uvijek ima posljedica ratnih djelovanja, nerazvijena je
prometna infrastruktura, identificiran je manjak promocije turističke ponude i
nedostatak stručnih kadrova.
Turizam Međimurja je specifičan oblik turizma koji se razvio u Hrvatskoj. Zbog
toga je jedinstven i lokalno stanovništvo se može njime pohvaliti. Turizam
Međimurja još uvijek nije razvijen u toj mjeri da se može mjeriti s ostalim
destinacijama
u
Hrvatskoj
ili
pak
destinacijama
svijeta,
ali
svojom
jedinstvenošću polako raste te se bori s konkurencijom. U pojedinim
segmentima povijesti ostaje u svojem obliku te ne briše činjenice što se
dogodilo s obitelji Zrinski, gospodarima Čakovca i vlastelinstva Međimurja.
Manifestacija Porcijunkulovo iz godine u godinu raste, a zadnji podaci govore
da je glavni konkurent Špancirfest iz Varaždina predložio suradnju. Međimurska
županija ima dugu tradiciju, no znatni pomaci ostvareni su posljednjih godina.
Ova županija nalazi se na krajnjem sjeveru Hrvatske, a ističe se zbog brojnih
zelenih brežuljaka, ravnica, jezera, rijeka, pašnjaka i dr. Jedna je od
najrazvijenijih županija u Hrvatskoj i ističe se po vrlo razvijenom gospodarstvu,
kulturnim bogatstvima te prometnoj povezanosti. Novoizgrađeni sportski i spa
objekti u Svetom Martinu dodatni su poticaj za turizam u ovoj regiji. Planirani
Resort u Draškovcu trebao bi promijeniti sliku turizma u Međimurju. Izgradnja
resorta daje mogućnost zapošljavanja novih kadrova. Međimurje nije dobro
promovirano te treba poraditi na promociji.
Međimurje ima priliku da se u budućnosti razvije u turističku destinaciju
privlačnu turistima. Ono je samo po sebi vrlo specifično, nadopunjuju ga rijeke
Mura i Drava, a bliski susjedi Slovenija i Mađarska sudjeluju u raznim
projektima kako bi Međimurje uspjelo u svom cilju.
Da bi se omogućio održiv razvoj turizma u sadašnjosti i budućnosti, potrebno je
osigurati kvalitetnu razvojnu strategiju, ali i novčana sredstva za upravljanje
turizmom. Pritom bi trebalo primjenjivati tri najvažnija načela održivog razvoja:
ekološku, sociokulturnu i ekonomsku održivost (Bartoluci, 2013). Glavna
razvojna vizija Međimurja je postati županija snažnog poduzetništva zasnovana
na znanju i inovacijama, očuvanju prirodne i kulturne baštine te visokoj kvaliteti
življenja. Ciljevi strateškog razvoja Međimurja su jačanje konkurentnosti
županijskoga gospodarstva, jačanje županijskih ljudskih resursa i njihovo
uključivanje u razvoj županije, očuvanje prirodnog okoliša učinkovitim
gospodarskim upravljanjem županijskim kulturnim nasljeđem i njezinim
prirodnim resursima. Turizam će konvertirati prirodna i kulturna dobra županije

4

u gospodarska dobra, pri čemu se ona ne će degradirati i znatno mijenjati. Zbog
vlastitog interesa turizam mora štititi prirodnu i kulturnu baštinu od sebe samog i
od ostalih sektora. Struktura i posebne karakteristike prostora Međimurja
osobito odgovaraju novim trendovima u razvoju turizma, označenim riječima
„malo je lijepo“ (Regionalna razvojna agencija Međimurje, 2009).
S vremenom će se pokazati i dokazati hoće li prethodno postavljeni ciljevi
opravdati pretpostavku da se Hrvatska svijetu ne treba prikazati kao zemlja
mora i sunca, nego da treba u njezinu promociju uključiti i kontinentalni dio kao
dio s mnogo zanimljivih destinacija (ibid.).
1.2 Svrha i ciljevi magistarskog rada
Svrha ovoga rada je praktična. Magistarski rad će poslužiti vodećim
organizacijama Međimurske županije u daljnjem radu vezanom uz razvoj
održivog turizma u Međimurja jer će se ovim radom provjeriti stupanj razvoja
turizma, istražiti i opisati elemente održivosti na temelju indikatora održivog
razvoja koji su istraženi i upotrijebljeni u radu te će se na temelju indikatora
predložiti i sugerirati buduće (željeno) stanje turizma u Međimurju. Pri tome će
se koristiti rezultati anketa i intervjua koje ćemo napraviti.
Ciljevi magistarskog rada su:
1. opisati pojam održivog turizma;
2. opisati indikatore održivog turizma;
3. opisati elemente održivosti u Međimurju;
4. opisati Međimurje kao turističku destinaciju;
5. opisati trenutnu ponudu u Međimurju i predstaviti trg konkurencije;
6. opisati rezultate izvedenih intervjua i anketnih upitnika;
7. opisati buduće stanje.
1.3 Hipoteze ili istraživačka pitanja
U magistarskom radu ćemo postaviti dva istraživačka pitanja:
1. Da li su turistički proizvodi u Međimurju u cijelosti takvi da upotrebljavaju i
ubrajaju elemente održivosti.
2. Da li je trend rasta povezan s elementima održivosti, kako je on povezan s
održivosti te da li ga treba promijeniti.
Na temelju anketnih upitnika postavit ćemo hipoteze:
1. Većina anketiranih smatra da je održivi razvoj važan za razvoj turizma u
Međimurju.

5

2. Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno
uključeni u turističku ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za razvoj.
1.4 Pretpostavke i ograničenja
Na početku pisanja ovog rada pretpostavke su da ćemo naići na dovoljno
literature za ovu temu kako bi prikupili i dobili potrebno znanje za pisanje rada.
Pretpostavljamo da će glavni akteri za razvoj turizma u Međimurju sudjelovati u
pisanju rada te pomoći svojim znanjem, informacijama i iskustvom koje su stekli
radom u turizmu Međimurja.
Problem na koji bismo mogli naići je taj da ćemo trebati informacije koje dotične
institucije ne mogu dati, npr. visina profita. Smatramo da bismo mogli naići i na
problem s dobivanjem riješenih anketnih upitnika, tj. nedovoljno pravilno
riješenih upitnika koji će nam biti potrebni za pisanje ovog rada. Nadalje, postoji
mogućnost premalog odaziva osoba iz dotičnih organizacija za sudjelovanje u
intervjuu. Problem pridobivanja adekvatnog uzorka anketiranih osoba je sljedeći
problem koji bismo željeli izbjeći.
Nakon izvedenih anketnih upitnika možemo reći da je lokalno stanovništvo
riješilo upitnike u velikom broju i dobili smo odgovore na sva postavljena pitanja.
Kod intervjua pretpostavka koju smo naveli na početku pisanja rada, pokazala
se točnom.Iz dotičnih organizacija malo osoba se odazvalo intervjuu. Odaziv je
bio premalen vjerojatno iz razloga jer su radnici u organizacijama prezaposleni
sa svakodnevnim radnim zadacima te nemaju vremena za nove zadatke, a za
više osoba u radnom odnosu ili nema potrebe ili nema novaca.
1.5 Predviđene metode istraživanja
U teorijskom dijelu upotrijebili smo metodu deskripcije kojom smo predstaviti
glavne pojmove vezane uz ovaj rad. U radu su prikazani radovi domaćih i
stranih znanstvenika. Metoda koje se koristila u ovom radu je polustrukturiran
intervju. U primarnom istraživanju htjeli smo intervjuirati sudionike u turizmu u
Međimurju te tako pokazati njihovo mišljenje o sadašnjim podacima te o
pokazateljima u budućnosti. Ujedno su se htjeli saznati i budući koraci koji se
planiraju realizirati. U radu se pomoću intervjua odgovora na postavljena
pitanja, da li su turistički proizvodi u Međimurju u cijelosti takvi da upotrebljavaju
i ubrajaju elemente održivosti i na temelju toga istražujemo kako je trend rasta
povezan s tim te da li ga treba promijeniti. Odgovore na ova pitanja smo željeli
pronaći kod vodećih institucija s područja turizma u Međimurju. U radu se
koristila i anketa pomoću koje su dobiveni rezultati potrebni za uvid u detaljne
informacije vezane uz ovaj rad. Anketa se provodila na društvenim mrežama te
elektroničkom poštom. Provodila se i slučajnim odabirom tako da su slučajno
odabrani prolaznici ispunjavali ankete. Na ovaj način se želio postići što veći
broj potpuno riješenih anketa pomoću kojih se može postići potpuniji rezultat
potreban za rad. Ispitanicima su se u anketi postavljala pitanja vezana za
turizam Međimurja s područja održivog razvoja. Prikupljeni rezultati su
predstavljeni pomoću tabela i grafikona.

6

2 POJAM ODRŽIVOG TURIZMA
Održivi je razvoj proces koji ima više definicija, a najpoznatija i najčešće
upotrebljavana je ona objavljena u izvješću „Naša zajednička budućnost“ UN-
ove Komisije za okoliš i razvoj iz 1987. godine. Prema njoj, održivi je razvoj
„razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe današnjih naraštaja, a da se pritom ne
ugrožava mogućnost budućih naraštaja u zadovoljavanju njihovih potreba“. To
znači da pri odlučivanju i provođenju aktivnosti kojima svaka organizacija stvara
vrijednost treba sustavno uzimati u obzir ekonomske i društvene činitelje te
činitelje vezane za zaštitu okoliša. Održivi je razvoj takav razvoj u kojem su
procesi promjena, upotreba resursa, smjer investicija, tehnološki razvoj i
institucionalne promjene koje se provode konzistentni s potrebama današnjih i
budućih naraštaja (Bačun, Matešić i Omazić, 2012).
Još jedna definicija održivog razvoja glasi: Održivi razvoj je okvir za oblikovanje
politika i strategija kontinuiranog gospodarskog i socijalnog napretka, bez štete
za okoliš i prirodne izvore bitne za ljudske djelatnosti u budućnosti. On se
oslanja na ambicioznu ideju prema kojoj razvoj ne smije ugrožavati budućnost
dolazećih naraštaja trošenjem neobnovljivih izvora i dugoročnim devastiranjem i
zagađivanjem okoliša. Osnovni je cilj osigurati održivo korištenje prirodnih
izvora na nacionalnoj i međunarodnoj razini (Odraz, 2010).
Sadržaj održivog turizma može se predočiti kao skup od dvanaest ciljeva koji se
odnose na ekonomski, društveni i environmentalistički utjecaj turizma. Ti su
ciljevi sljedeći (Pavlović i Križman, 2008):
1. Ekonomska održivost - održivost i konkurentnost turističkih destinacija i
poduzeća kako bi mogli dugoročno nastaviti napredovati i isporučivati koristi.
2. Lokalni napredak - maksimiziranje doprinosa turizma gospodarskom
napretku receptivnih destinacija što uključuje povećanje dijela turističke
potrošnje zadržanoga na lokalnoj razini.
3. Kvaliteta zapošljavanja - povećati broj i kvalitetu lokalnih poslova kreiranih i
podržavanih turizmom što uključuje povećanje razine plaća i dostupnost
posla svima, bez spolne, rasne i druge vrste diskriminacije.
4. Društvena jednakost - traganje za širom i pravednom raspodjelom
ekonomskih i društvenih koristi od turizma u receptivnim zajednicama,
uključujući povećanje mogućnosti, dohotka i usluga siromašnima.
5. Zadovoljstvo
posjetitelja
-
osiguranje
sigurnog,
zadovoljavajućeg
i
ispunjavajućeg iskustva turistima, dostupnog svima, bez spolne, rasne i
druge vrste diskriminacije.
6. Lokalna kontrola - angažiranje i davanje moći lokalnim zajednicama u
planiranju i odlučivanju u vezi s upravljanjem i budućim razvojem turizma na
njihovu prostoru, u suradnji s ostalim dionicima.

7

7. Blagostanje zajednice - održavanje i poboljšanje kvalitete života u lokalnim
zajednicama,
uključujući
socijalne
strukture
i
pristup
resursima,
izbjegavanjem svakoga oblika društvene degradacije ili eksploatacije.
8. Kulturno bogatstvo - poštovanje i unaprjeđenje povijesnog nasljeđa,
autentične kulture, tradicija i razlikovnosti lokalnih zajednica.
9. Fizički integritet - održavanje i unaprjeđenje kvalitete urbanog i ruralnog
okoliša te izbjegavanje fizičke i vizualne degradacije okoliša.
10. Biološka različitost - podržavanje očuvanja prirodnih područja, staništa i
divljine te minimiziranje štete koja im se nanosi.
11. Učinkovitost resursa - minimiziranje uporabe rijetkih i neobnovljivih resursa
pri razvoju i djelovanju turističkih sadržaja i usluga.
12. Čistoća okoliša - minimiziranje zagađenja zraka, vode i zemlje te otpada
koji stvaraju turistički ponuđači i turisti.
Sedamdesetih godina došlo je do ekonomske krize koja se slobodno može
nazvati i krizom društva s obzirom da su proizvodni odnosi dosegli takve
granice koje su postale neodržive u odnosima raspodjele, bilo da se radi o
neodrživoj raspodjeli proizvedenog bogatstva, neodrživoj raspodjeli rada ili
neodrživoj raspodjeli prirodnih resursa između generacija. Prema izvještaju
Programa Ujedinjenih Naroda za razvoj iz 1997. godine, 1,3 milijarde ljudi živi
ispod razine koja označuje siromaštvo, a razlika između najbogatijih i
najsiromašnijih sve više raste. Bio je to siguran znak nastale i rastuće svjetske
razvojne krize. Kriza razvoja se definira kao „raskidanje veze između procesa
akumulacije i postupka reguliranja socijalnih odnosa i odnosa između čovjeka i
prirode. Ona obuhvaća i premašuje krizu kapitalizma.“ Ona proizlazi iz činjenice
se materijalni, socijalni i kulturni uvjeti razvoja više ne mogu jamčiti. Nastojanja
da ih se ponovno objedini pod svaku cijenu, kako bi se nastavio isti razvoj,
mogu biti u jednakoj mjeri kobna kao i njihova potpuna odsutnost (Vukonić i
Keča, 2001).
Izvještaj pod naslovom Naša zajednička budućnost koji je 1989. godine objavila
Komisija za okoliš i razvoj Ujedinjenih naroda smatra se temeljnim dokumentom
koji je koncipirao razvoj svijeta u budućnosti na osnovama održivosti i
zajedništva. Prvi je to takav dokument u povijesti čovječanstva u kojem se pod
okriljem Ujedinjenih naroda progovorila zajednička svijest čovječanstva o brizi
za život budućih generacija. Na temeljima izloženim u ovom dokumentu kasnije
su elaborirani mnogi projekti i dokumenti među kojima i oni Svjetske turističke
organizacije koja je zatražila od svojih članica da akceptiraju stajališta iznesena
u izvještaju „Naša zajednička budućnost“ (ibid.).
Iz navedenih se razloga potkraj 80-tih počelo sve više govoriti o tzv. „sustanable
development“ ili „održivom razvoju“ kao odgovoru na novonastalu krizu. Već u
prvim pokušajima definiranja ovoga pojma iskazana je namjera da se radi o
takvom razvoju koji odgovara sadašnjim potrebama, a ne dovodi u pitanje da
buduće
generacije
odgovore
svojim
potrebama.
Među
mnogobrojnim
definicijama koje se koriste u suvremenoj teoriji i praksi razvoja, odlučili smo se

8

za onu koja kaže: Održivi razvoj je promjena strukture globalne proizvodnje i
potrošnje koja ne remeti ekosustave. Za razliku od štetnog gospodarskog rasta i
društvenog razvoja za okoliš, kakvi postoje od industrijske revolucije do danas,
ovakav rast i razvoj usklađeni su s ekosustavima u kojima se odvijaju i zato su
dugoročno održivi (ibid.).
2.1 Deklaracija o održivom razvoju iz Johannesburga
Deklaracija o održivom razvoju iz Johannesburga dokument je Ujedinjenih
naroda prihvaćen na Svjetskom samitu o održivom razvoju (WSSD) održanom
2002. godine. Deklaracija iz Johannesburga nadograđuje se na deklaraciju UN-
ove konferencije o ljudskom okolišu koja je održana u Stockholmu 1972. i
Summit o Zemlji održanom u Rio de Janeiru 1992. godine. Njome se potvrđuje
opredjeljenje mnogih država za održivi razvoj i ističe kako je multilateralnost
jedini put prema održivom razvoju. S aspekta političkog opredjeljenja sudionika
Summita, ova je Deklaracija, u usporedbi s onom iz Ria, općenita. Naime, to je
dogovor u vezi sa svjetskim stanjem koje je opasnost za održivi razvoj
čovječanstva.
Posrijedi
su,
pritom,
globalni
problemi,
poput,
gladi,
neishranjenosti i pothranjenosti, strane okupacije, oružanih sukoba, ilegalne
trgovine drogom, djelovanja organiziranoga kriminala, korupcije, prirodnih
katastrofa, ilegalne trgovine oružjem, trgovine ljudima, terorizma, netolerancije i
poticanja rasne, etničke, vjerske i druge mržnje, ksenofobije te endemijskih i
kroničnih bolesti među kojima se ističu sida, malarija i tuberkuloza. Mnogi
kritiziraju deklarativno opredjeljenje država za održivi razvoj dok se u praksi
nastavlja neodrživa praksa, a neke su kritike Deklaracije usmjerene na
skretanje pozornosti s pitanja okoliša na ekonomska pitanja i iskorjenjivanje
siromaštva. To je privuklo pozornost zemalja Trećeg svijeta, ali je omogućilo
nastavak prekomjerne potrošnje resursa (Bačun, Matešić i Omazić, 2012).
2.2 Održivost i ciljevi održivog razvoja
Održivost (engl. sustainability) je sposobnost trajnog zadržavanja neke funkcije
ili procesa. U prirodi održivost je najbolje prikazana kruženjem tvari i energije
koja predstavlja savršeno održiv ciklus. Tijesna je veza između održivosti i
turizma, stoga se i danas u pojam održivosti nastoji uvesti u sve grane
ekonomije i gospodarstva ne bi li se usporio i zaustavio ubrzan trend zagađenja
okoliša i iscrpljivanja resursa koji, nastavi li se kao do sada, prijeti ugrožavanju
opstanka na Zemlji. Održiva potrošnja resursa i energije u turizmu, odnosno
turističkoj proizvodnji i potrošnji, s ciljem stvaranja turističke ponude i potražnje,
osigurava trajan i u teoriji beskonačan proces razvoja bez ugrožavanja
ekosustava Zemlje (Bačun, Matešić i Omazić, 2012).
Održivost kao atribut uz pojam turističkog razvoja pojavljuje se u isto vrijeme
kada se i u drugim sektorima počinje govoriti o drukčijoj razvojnoj koncepciji od
one koja je do tada bila važeća.  Razvijati turizam na održivi način ili uz kriterije
održivog razvoja znači osigurati kontinuitet koristi lokalnom stanovništvu u
ekonomskom i socijalnom okruženju i fizičkom okolišu. Pritom je nužno
dugoročno izbjeći sve vrste šteta i zagađenja u socijalnom i fizičkom okruženju
uključujući konkurentnost i prosperitet određenog sektora gospodarstva o kojem
ovisi ukupna ekonomska dobrobit. Drugim riječima i ekonomskim rječnikom to

9

znači ostvariti neto korist u kojoj niti jedna šteta ili nepotrebni trošak nisu
konstantni i moguće ih je otkloniti osmišljenim aktivnostima. Zahtjevi zaštite
okoliša i postizanje turističkog razvoja ne mogu se tretirati niti doseći odvojeno.
Da bi bio ekonomski održiv turizam, mora biti u funkciji održivog okruženja, bilo
kulturološkoga ili prirodnog. Ekologija i ekonomija, uključujući i turizam uvučeni
su u mrežu uzroka i posljedica na svim razinama: lokalnoj, regionalnoj,
nacionalnoj i međunarodnoj. Turizam koji je prilagođen lokalnom okruženju i
društvu, uz pažljivo i svjesno planiranje i menadžment može u velikoj mjeri
doprinijeti očuvanju okoliša, to više što je turizam korisnik najkvalitetnijih
prirodnih i društvenih resursa. Turizam je uvijek za njihovo očuvanje i zaštitu jer
o njima ovisi. Pobornik je aktivne zaštite koja se temelji na racionalnom i
smišljenom korištenju resursa, a da se pri tome ne naruši njihova vrijednost ili
egzistencija, nego da se takvim aktivnim korištenjem doprinosi njihovom
očuvanju. Danas se sve češće govori o održivom turizmu koji je analogan
terminu održivog razvoja, a definira se kao model ekonomskog razvoja koji je
kreiran da se unaprijede uvjeti života određene zajednice, da se zadovolje
potrebe turista i da se održi kvaliteta okruženja o kojem i jedni i drugi ovise.
Održivi turistički razvoj ispunjava ekonomske, socijalne i estetske potrebe i
istodobno održava i podupire kulturni integritet i ekološki proces. Jednako kao i
ekonomski, održivi razvoj zadovoljava potrebe turista i lokalnog stanovništva
danas, ali jednako tako ih osigurava i budućim generacijama. Takav razvoj se
provodi vrlo zahtjevnim politikama koje se baziraju na kompleksnom trade-offu2.
Takav se razvoj u temeljima zasniva na razvojnoj viziji u puno širem kontekstu
vremena i prostora, nego što to zahtijeva tradicionalni način. Konačno, te vizije
moraju biti ukomponirane u planiranje zajednice i donošenje razvojnih odluka
(Vukonić i Keča, 2001).
Cilj je ono što se želi postići određenom jasno usmjerenom akcijom, ono čemu
se teži, željeni rezultat određene aktivnosti (pojedinca, projekta, programa,
plana i dr.), odnosno poželjno stanje u budućnosti kojem se teži. U normi HRN
EN ISO 140013 za sustave upravljanja okolišem, na temelju objašnjenja
uspostavljena je razlika pa je engleska riječ objective prevedena kao opći cilj, a
target kao pojedinačni cilj. Opći je cilj određena namjera da se nešto postigne,
poput, povećanja prihoda, smanjenja potrošnje energije, uštede vode,
volontiranja u neprofitnoj udruzi koja se brine o napuštenim životinjama itd.
Pojedinačni je cilj jasno iskazivanje budućeg stanja, poput, povećanja prihoda
za 3% u idućoj kalendarskoj godini, smanjenja potrošnje energije za 10% prema
godini prije, uštede 1000 litara vode u sljedećih šest mjeseci te volontiranja tri
dana u tjednu sljedećih deset mjeseci u neprofitnoj udruzi koja se brine o
napuštenim životinjama. Pojedinačni su ciljevi mjerljivi i može se ustanoviti jesu
li postignuti ili nisu. U poduzeću, ali i u svakoj drugoj organizaciji, ciljevi se

2 Tehnika koja uključuje smanjenje ili odricanja jednog od poželjnih ishoda u zamjenu za
povećanje ili dobivanje drugih poželjnih ishoda da bi se povećao ukupni učinak pod danim
okolnostima (Business dictionary b.d.).
3 HRN EN ISO 14001 - U ovoj se hrvatskoj normi utvrđuju zahtjevi za sustav upravljanja
okolišem, što pomaže organizacijama da povećaju svoju uspješnost u upravljanju okolišem kroz
učinkovito korištenje resursima te izbjegavanje i smanjivanje nastajanja otpada, a čime se
povećava konkurentnost organizacije i povjerenje zainteresiranih strana. Ova je norma
namijenjena organizacijama koje nastoje upravljati svojim odgovornostima koje se odnose na
okoliš na sustavan način (Hrvatski Zavod za norme b.d.).

10

određuju potkraj godine za sljedeću godinu ili neko drugo razdoblje (Bačun,
Matešić i Omazić, 2012).
Pritom se mora odgovoriti na ova pitanja (ibid.):
1. Što se želi postići?
2. Zašto se nešto želi postići, odnosno koja je svrha ili dobitak od postizanja
cilja?
3. Tko sve sudjeluje u ostvarivanju cilja?
4. Gdje se želi postići cilj, odnosno koja je točna lokacija za ostvarenje cilja?
5. Koji su zahtjevi ključnih dionika i koja su ograničenja u postizanju cilja?
Ciljevi održivog razvoja turizma proizlaze iz općih ciljeva održivog razvoja
(Odraz, 2010):
1. uravnotežen i pravedan gospodarski razvoj koji se može održati u dužem
vremenskom razdoblju te smanjenje siromaštva kroz osnaživanje siromašnih
i osiguranje njihovog boljeg pristupa neophodnim uslugama i sredstvima;
2. sudjelovanje svih zainteresiranih strana u procesu odlučivanja (nacionalne i
lokalne vlasti, organizacije civilnog društva, poslovni sektor, profesionalne
organizacije, sindikati), uz promoviranje dijaloga i postizanje povjerenja kako
bi se razvio društveni kapital;
3. pažljivo upravljanje i očuvanje (u najvećoj mogućoj mjeri) neobnovljivih
resursa;
4. racionalna/održiva upotreba energije i prirodnih izvora (vode, zemljišta,
šuma, itd.), smanjivanje otpada, učinkovito sprječavanje i kontrola zagađenja
te smanjivanje na najveću moguću mjeru ekoloških rizika i unaprjeđenje
sustava obrazovanja i zdravstva te poboljšanja u pogledu ravnopravnosti
spolova;
5. zaštitu kulturnih identiteta, tradicije i nasljeđa.
Ciljevi održivog razvoja su sljedeći:
Tabela 1: Ciljevi održivog razvoja turizma
Politički sustav
Osiguravanje
efikasnog
sudjelovanja
lokalne
zajednice u donošenju odluka i planiranju turizma
određene destinacije
Ekonomski sustav Sposobnost davanja novih vrijednosti i tehničkih i
ostalih znanja na održivoj osnovi za planiranje
turizma određene destinacije
Društveni sustav
Nuđenje rješenja za prevladavanje napetosti  koje
proizlaze
iz
neharmoničnog
razvoja
turističke
destinacije

11

Proizvodni sustav
Poštovanje obaveza  očuvanja okoliša za budući
razvoj turističke destinacije.
Tehnološki sustav Stalno pronalaženje novih rješenja za nova i
napredna rješenja  za budući razvoj turističke
destinacije.
Međunarodni
sustav
Podupiranje održivih modela razvoja za budući
razvoj turističke destinacije.
Administrativni
sustav
Fleksibilnost i mogućnost korekcije.
Izvor: Bartoluci, 2013, str. 131
Problemi rasta i razvoja zauzimaju središnje mjesto u ekonomskoj teoriji i
praksi. Rast označava pomak neke društvene ili ekonomske pojave u
kvantitativnom smislu. Razvoj je novo stanje neke pojave s novim ciljevima i
blagostanjem koje želimo ostvariti u sadašnjosti i budućnosti. Pojam održivog
razvoja proizlazi iz pojma općeg razvoja. Prema jednoj od definicija, održivi
razvoj je promjena strukture globalne proizvodnje i potrošnje koja ne remeti
ekosustave (Vukonić i Keča, 2001).
Takav je razvoj usklađen s ekosustavima u kojima djeluje pa bi trebao biti
dugoročno održiv. Problemi održivog razvoja ističu se u svim područjima
ljudskih aktivnosti: u ekološkom, kulturnom, socijalnom, ekonomskom i
tehnološkom. Gotovo da i nema ljudske aktivnosti koja izravno ili posredno ne
utječe na održivi razvoj. Problem održivosti gotovo da i nema granica te on ima
globalnu važnost u svakom području djelovanja. Primjerice, proizvodnja
nuklearne energije nije samo problem određenog područja ili neke države, već
može biti važna za cijeli svijet Ili ekonomska kriza u određenoj zemlji odražava
se na druge zemlje izravno ili posredno, što utječe na ekonomsku održivost u
svim tim državama. Ipak, važnost održivog razvoja nije ista za svaku djelatnost
(ibid.).
Turizam i održivi razvoj dva su međuovisna i uvjetovana fenomena. Turizam je
velikim dijelom zaslužan za spoznaju o potrebi održivog razvoja jer je najviše
zainteresiran za održivost svih resursa koji su temelj njegova razvoja i
održivosti. Upravo su stručnjaci u turizmu upozorili na problem održivosti već
osamdesetih godina 20. Stoljeća (ibid.).
Koncepcija održivog razvoja turizma razvijena je iz teorije održivog razvoja koja
je nastala kao reakcija na sve izraženije ekološke i sociokulturne probleme s
kojima je suočeno čovječanstvo, posebno urbana područja. Primjena
koncepcije održivog razvoja u turizmu treba omogućiti da nekontrolirani razvoj
ne uništi resurse na temelju kojih se turizam i počeo razvijati na određenom
području. Takva razvojna koncepcija podrazumijeva da se potrebe za resursima
sadašnjih naraštaja trebaju zadovoljiti tako da se time ne ugrozi mogućnost
budućih generacija da zadovolje svoje potrebe. Stoga, koncepcija održivog
razvoja treba biti razvojna koncepcija turizma u sadašnjosti i u budućnosti na
svim razinama njegova razvoja (Bartoluci, 2013).

12

2.3 Odgovorni turizam
U literaturi se u zadnjih nekoliko godina sve češće spominje još jedan termin,
„odgovorni turizam“. Činjenica je da se odgovornost danas smatra jednim od
temeljnih načela zdravog društva. Odgovornost u turizmu, u konačnici najbolje
dovodi u vezu turizam i održivi razvoj jer implicira odgovorniji odnos čovjeka
prema svom okruženju i prema svom razvoju. Upravo takav turizam treba
ostvariti u budućnosti. To je moguće jedino ako se tako postave svi sudionici
turizma: na strani turističke ponude i na strani turističke potražnje. On
pretpostavlja međusobno razumijevanje, solidarnost i jednakost među svim
sudionicima tog fenomena. Odgovorni turizam zahtijeva i određene promjene u
postojećim turističkim formama, kao i uvođenje novih forma. Takve promjene
sasvim sigurno zahtijeva masovni turizam ili bolje rečeno, danas izražene
negativne posljedice masovnih turističkih dolazaka. To nikako ne treba shvatiti
kao želju ili namjeru da masovni turizam nestane u punom smislu riječi.
Masovnost u turističkim kretanjima, naime, ne će se u budućnosti smanjiti,
nego, dapače, povećati. Do nestajanja masovnog turizma ili do njegova
svjesnog reduciranje može i mora doći jedino u onim slučajevima, u onim
prostorima, gdje je on destruktivan i poguban za ljude i okolinu. Da do toga ne
dođe, masovni turizam i svi ostali oblici turizma moraju preuzeti visok stupanj
odgovornosti (Vukonić i Keča, 2001).
Samo održivost na dugu rok ima smisla jer jedino se tako već danas osigurava
život budućim generacijama. Koncepcijom održivog turizma osiguravamo
turizmu budućnost u određenoj turističkoj destinaciji. Jedino odgovornost u
turizmu može biti u funkciji održivog razvoja, a nikako ne suzdržan razvoj.
Suzdržati se od razvoja značilo bi ne ulagati u budućnost. Odgovornost turizma,
prema održivosti, temelji se na određenim načelima koja se mogu svesti na
ostvarivanje ovih zadaća (ibid.):
1. Osjetljivosti na socijalne, kulturne, moralne i druge koristi za lokalno društvo.
2. Postojanosti turističkih resursa da osiguraju normalni razvoj turizmu u
dugoročnom razdoblju.
3. Respektiranju svih vrsta i oblika potreba turista kao i lokalnog stanovništva.
4. Optimalizaciji gospodarskih učinaka za receptivnu zemlju, uz minimalnu
kulturnu i ekološku štetu.
5. Zadovoljavajućem odnosu između lokalnog stanovništva i njegove ukupne
okoline.
6. Posebnoj pozornosti prema opterećenju područja ili lokacije.
7. Osiguranju što većeg sudjelovanja dobrovoljnosti i neprofitnog sektora u
turizmu, ali ne i zanemarujući odgovarajući gospodarski interes.
8. Brizi o obrazovanju, stručnoj izobrazbi i informiranju svih subjekata koji
djeluju u turizmu.

13

Turistički razvoj traži ekološku i društvenu odgovornost na međunarodnoj,
regionalnoj i lokalnoj razini. Primjerice, održivost mora kao resursa polazi od
toga da je more dostupno svima i teško je spriječiti postupke kojima se ono
onečišćuje. U skladu s tvrdnjama da je održivi razvoj potrebno promatrati
globalno može se navesti primjer osjetljivih zatvorenih mora, kao što je
Sredozemno more. Obale Sredozemlja teritorijalno pripadaju mnogim
zemljama, od kojih svaka ima svoja pravila i praksu odlaganja otpadnih voda.
Primjena strogih pravila u jednoj državi ne može spriječiti onečišćenje mora ako
su uzročnici onečišćenja u drugoj državi. Prekomjerna upotreba obnovljivih i
neobnovljivih resursa ugrožava osiguranje uvjeta za nesmetan društveni i
gospodarski razvoj. Održivi razvoj u turizmu potrebno je planirati prema
zahtjevima tržišta, ali u skladu s ekološkim, sociokulturnim i tehnološkim
ograničenjima određenog turističkog prostora (Bartoluci, 2013).
2.4 Sudionici procesa
Održivi razvoj u turizmu može se objasniti kao odnos između različitih aktivnosti
u turizmu i svih komponenti održivosti: ekološke, sociokulturne i ekonomske.
Ključni su čimbenici svih tih odnosa ljudi koji su u turizmu u različitoj ulozi i
aktivnostima (Bartoluci, 2013).
Turisti su glavni korisnici, odnosno kupci proizvoda i usluga koje, u
marketinškom smislu, možemo promatrati kao turistički proizvod. Turisti nisu
samo kupci, nego i aktivni sudionici svih zbivanja u određenoj turističkoj
destinaciji te svojim ponašanjem izravno utječu na održivost (ibid.).
Zaposlenici su brojni djelatnici u različitim turističkim djelatnostima: u hotelima,
restoranima,
agencijama,
kulturnim,
sportsko-rekreacijskim
i
drugim
aktivnostima. Svi oni izravno ili posredno svojim djelovanjem i ponašanjem
utječu na održivost turističke destinacije (ibid.).
Gospodarski subjekti i javne službe imaju, također, izravan ili posredan utjecaj
na ekološku ili ekonomsku održivost odredišta. Tu ulogu ostvaruju svojom
djelatnošću i funkcijama u destinaciji zajedničkim interesima i aktivnostima
(ibid.).
Lokalno stanovništvo ima važnu ulogu u održivosti odredišta ili turističkog
mjesta bez obzira na to bavi li se poslovnim aktivnostima u turizmu ili u nekoj
drugoj djelatnosti. Interes im je poseban jer se održivost destinacije izravno
održava na kvalitetu života u određenom mjestu (ibid.).
Lokalno stanovništvo se najviše ističe u lokalnim zajednicama, kulturno
umjetničkim društvima (KUD), na raznim proštenjima, u udrugama žena, u
sportskim udrugama (događanjima) i dr. Lokalno stanovništvo je najviše
povezano s turizmom na velikim događanjima (manifestacijama) gdje ono
promovira i nudi svoje domaće proizvode, prodaje ih te zarađuje. Aktivnu ulogu
u održivom razvoju imaju i sve ostale osobe koje žive i rade u pojedinoj
destinaciji ili je posjećuju. U turističkoj literaturi navode se brojna načela
održivosti. Većina autora navodi kao načela održivog razvoja: načela ekološke
održivosti, načela sociokulturne održivosti, načela tehnološke održivosti i načela
ekonomske održivosti (ibid.).

14

Zaključak koji proizlazi iz prethodno navedenih činjenica je da svi činitelji,
izravnom ili neizravnom činidbom, utječu na održivost turističke destinacije te da
bi se u svojim aktivnostima i djelovanjem pri korištenju atraktivnosti i ostalih
sadržaja iz ponude određene turističke destinacije trebali voditi bitnim načelima
održivog razvoja. Dakako, tu najveću ulogu imaju voditelji turističke destinacije
koji se obavezuju obavijestiti turiste i posjetitelje o principima održivog razvoja
što će najbolje postići kvalitetnim marketinškim aktivnostima.

15

3 INDIKATORI ODRŽIVOG TURIZMA
Indikatori održivog turizma su mjerila prisutnosti i veličine određene aktualne
pojave, znakovi buduće situacije ili problema, mjerilo rizika ili moguće potrebe
za djelovanjem te sredstva identifikacije i mjerenja rezultata našeg djelovanja.
Indikatori su skupovi informacija koji su formalno odabrani da bi mjerili promjene
važne za razvoj i upravljanje turizmom. Pri odabiru indikatora održivog turizma
nužno
je
poštovati
kriterije
relevantnosti,
izvodljivosti
(dostupnosti),
vjerodostojnosti, jasnoće i usporedivosti. Relevantnost znači da određeni
indikator osigurava adekvatnu informaciju i odgovor za određeni ishod.
Izvodljivost (dostupnost) se odnosi na načine i mogućnosti prikupljanja
određenih podataka ili informacija. Vjerodostojnost informacije i pouzdanost za
korisnika ovisi o vjerodostojnosti davatelja podataka koji će poslužiti za izradu
indikatora održivog turizma. Jasnoća je kriterij koji označava razumljivost
podataka i informacija korisniku s obzirom na njegova znanja i vještine o
samom indikatoru. Usporedivost je kriterij kojim se prikazuju promjene tijekom
vremena te rezultati po kojima se mogu usporediti slične regije, destinacije ili
jedinice lokalne samouprave (UNWTO, 2004).
Održivi razvoj ima nekoliko uopćenih načela: dimenziju vremena, pretpostavlja
ekonomski rast i pravedniju raspodjelu bogatstva. Sadržava dimenziju
promoviranja čovjeka i održavanje prirodne ravnoteže. Tri su osnovna načela
održivog razvoja koja se temelje na ekološkoj održivosti, sociokulturnoj
održivosti te ekonomskoj održivosti.  Ekološka održivost osigurava razvoj koji je
kompatibilan s održavanjem ekoloških procesa, biološkim različitostima i
biološkim resursima. Socijalna i kulturna održivost osiguravaju da razvoj poveća
nadzor čovjeka nad svojim životom i kompatibilne su s kulturom te održavaju i
jačaju identitet zajednice. Kako ističe Svjetska turistička organizacija,
ekonomska održivost osigurava da je razvoj ekonomski uspješan i da se
resursima upravlja na način da mogu služiti i budućim generacijama. Unutar
ekonomije pojavila se sasvim nova grana koja je danas, nakon prihvaćanja
hipoteze o iscrpnosti prirodnih resursa u punom usponu - ekonomija okoliša ili
gospodarenje okolišem. To je, zapravo, pokušaj integriranja djelovanja okoliša u
opći neoklasični ravnotežni model, a koji je temelj nove ekonomske teorije. Ta
integracija je definirana metodom analize resursa u metodom rukovođenja
(Vukonić i Keča, 2001).
Dvije glavne inicijative na međunarodnoj razini za pokazatelje održivog turizma
su GSTC4 i UNWTO5. Obje imaju za cilj do 2030. godine pridonijeti dnevni red
za sustav održivog razvoja ciljevima Ujedinjenih naroda. GSTC je formalno
sastavljen 2010. kao tijelo za uspostavu i upravljanje standardima za održivi
turizam. On predstavlja globalno članstvo, uključujući agencije UN-a, vodeće
putničke agencije, hotele, putničke agencije, turističke operatere, pojedince i
zajednice te oni svi zajedno nastoje postići najbolje prakse u održivom turizmu.
GSTC je izrađen kako bi se utvrdio minimalni sustav standardima održivosti koji
bi tvrtke, vlade i ostali dionici trebali ispuniti kako bi postigli društvene, kulturne i

4 Global Sustainable Tourism Council
5 United Nations World Tourism Organisation

16

ekonomske održivosti u odredištima(The European Tourism Indicator System,
ETIS toolkit for sustainable destination management, 2016).
UNWTO potiče uporabu održivih turističkih pokazatelja od ranih 1990-tih. On
pomaže identificirati ključne čimbenike koji odredište čine održivim i atraktivnim.
Do 2030. godine UNWTO ima za cilj osmisliti i implementirati politike za
promicanje održivog turizma koji promovira lokalnu kulturu i proizvode. Također,
razvija i provodi alate za praćenje utjecaja održivog turizma za održivi turizam
(ibid.).
Prema Jean Marie Harribey, strategija održivosti je upravljanje tenzijama
između triju polova koji predstavljaju trokut: ekonomskog, socijalnog i
ekološkog. Iz ekonomskog pola polazi pravac baziran na karakteristikama
racionalan/razuman, iz socijalnog pola polazi pravac koji nosi karakteristike
pravedan/djelotvoran, a s ekološkog pola polazi pravac okarakteriziran
ravnotežom i evolucijom/neravnotežom i nestajanjem. Specifičnost trokuta je u
tome što postoji gotovo minimalna vjerojatnost da će se istodobno moći sjediniti
ekonomska racionalnost, socijalna pravednost i ekološka ravnoteža. Niti jedan
pol se ne suprotstavlja drugom bez posredovanja trećeg. Što smo u trokutu
bliže smješteni točki A, stanje je održivo na ekološkom i socijalnom planu dok
točka B odgovara savršeno uravnoteženoj održivosti. Točke C, D, E i F
odgovaraju prijelaznim stanjima. Pretjerano naglašavanje održivosti, koliko
ekološke toliko i socijalne, u jasnoj je suprotnosti sa svjetskom trgovinom koja
se vodi u ime rentabilnosti kapitala (Vukonić i Keća, 2001).
Slika 1: Trokut održivosti

EKOLOŠKI POL
Ravnoteža i evolucija
Razum               Efikasnost
B                         E

                                           F
                            A
                                                                C
Pravednost      Neravnoteža            Racionalnost
SOCIJALNI POL     i nestajanje          EKONOMSKI POL

Izvor: Vukonić i Keća, 2001; Harribey, 2003, str. 103

17

ETIS6 je alat za upravljanje, informiranje i praćenje koji je posebno namijenjen
turističkim destinacijama. Osmišljen je kao lokalno vlasništvo i vođeni postupak
prikupljanja i analiziranja podataka. Cilj ETIS-a je doprinijeti poboljšanju
održivom upravljanju odredištem.  Opći cilj je procjena utjecaja turizma na
odredište, a specifični cilj je doprinijeti poboljšanju održivog upravljanja
odredišta (The European Tourism Indicator System, ETIS toolkit for sustainable
destination management, 2016).
ETIS  se temelji na 27 osnovnih pokazatelja i 40 izbornih pokazatelja,
podijeljenih u četiri kategorije (ibid.):
1.  destinacijski menadžment;
2.  društveni i kulturni utjecaj;
3.  ekonomska vrijednost;
4.  utjecaj na okoliš.
Zašto mjeriti i pratiti pokazatelje održivosti?
Predugo su se lokalni političari oslanjali na ograničen raspon statistika, kao što
su dolazak posjetitelja, anketa ili ocjena zadovoljstva posjetitelja. Ove statistike
ne daju statistiku o utjecaju turizma. Prikupljanje podataka I informacija s
širokim rasponom pitanja relevantnih za utjecaj na lokalno gospodarstvo,
zajednicu I okoliš, pomoći će izgraditi točnu sliku onoga što se stvarno događa.
Iako su definicije, dnevni redovi, načela usmjeravanja i regionalne strategije
dobro uspostavljene, postoji nekoliko alata koji bi pomogli koordinatorima
lokalnih destinacija da donose informirane odluke (ibid.).
Ključne prednosti za vaše odredište (ibid.):
1. poboljšane informacije za donošenje odluka;
2. učinkovito upravljanje rizikom;
3.  određivanje prioriteta akcijskih projekata;
4.  benchmarking izvedbe;
5.  poboljšano sudjelovanje u zajednici i potpora dionicima turizma;
6.  poboljšani doživljaj posjetitelja;
7.  povećana štednja u dionici/troškovima;
8. povećana vrijednost po posjetitelju.

6 Europski sustav indikatora turizma

18

3.1 Ekološki indikatori
Ekologija (engl. Ecology) je znanost o međusobnim odnosima i ovisnostima
organizama i njihovog neživog okoliša. Bavi međusobnim utjecajima žive i
nežive prirode na lokalnoj, regionalnoj i globalnoj razini. Drugim riječima, ona je
znanost o strukturama i funkcijama ekosustava koja pruža znanstvenu osnovu
za zaštitu prirode te potiče i prati učinkovitost tehničkih mjera i uređaja za
zaštitu okoliša. Termin ekologija prvi put je upotrijebio njemački biolog Ernst
Haecki, 1866. godine (Bačun, Matešić i Omazić, 2012).
Primjer ekoloških indikatora (Kožić, Čorak, Marušić, Marković i Sever, 2016):
1. Potrošnja energije turista u odnosu na potrošnju energije stalnog
stanovništva.
2. Potrošnja vode turista u odnosu na potrošnju vode stalnog stanovništva.
3. Postotak otpadnih voda destinacije tretiranih do najmanje sekundarne razine
prije ispuštanja.
4. Proizvodnja krutog otpada turista u odnosu na proizvodnju krutog otpada
stalnog stanovništva (kg).
5. Udio turističkih poduzeća/ustanova u destinaciji koja koriste sustave
dobrovoljnog označavanja ekološkog poslovanja kvalitete, održivosti ili
društvene odgovornosti.
Europska komisija je dosta kasno počela s promocijom održivog razvoja turizma
u Europi. Brojne inicijative su predstavljene i povezane s ciljem što boljeg
socijalnog, kulturnog i gospodarskog upravljanja poduzećima i destinacijama.
Te inicijative uključuju (The European Tourism Indicator System, ETIS toolkit for
sustainable destination management, 2016):
1. Eko-upravljanje i revizija EU shema (EMAS) i Ecolabel Europske unije.
2. Mehanizam turizma i okoliša  (TOUERM).
3. Inicijativu odgovornog poslovanja (DOP).
EMAS7 je alat razvijen od strane komisija koja omogućuje sudionicima u
turizmu poboljšanje u turističkom sektoru kako bi oni poboljšali usluge i
promovirali kvalitetu svojih usluga. Ovaj dobrovoljni alat ima za cilj pomoći
svojim
korisnicima
da
postignu
poboljšane
usluge,
te
tako
steknu
vjerodostojnost i povjerenje. Europska komisija, u suradnji sa zemljama
članicama EU i drugim zainteresiranim stranama, ima razvijene sektorski
referentne dokumente (SRD). Cilj SRD8 je pružiti dodatne smjernice i
nadahnuće za organizacije s ciljem poboljšanja  komunikacije (ibid.).

7 The EU eco-management and audit scheme
8 Sectoral reference documents

19

EU Ecolabel je dobrovoljna oznaka izvrsnosti okoliša Europske unije koja
pomaže  u smanjenu zagađenja za okoliš. Preko cijelog životnog ciklusa, od
vađenja sirovina do proizvodnje, korištenja i odlaganja. EU Ecolabel je priznat u
cijeloj Europi (ibid.).
Mehanizam turizma i zaštite okoliša
TOUERM,9 razvijen od strane Europske agencije za okoliš, temelji se na
uporabi pokazatelja.  Neki od pokazatelja se odnose na konkretne geografske
kontekste kao što su primorske zone, ruralna i urbana područja (ibid.).
3.1.1 Načela ekološke održivosti turizma
Ekološka održivost podrazumijeva razvoj koji je usklađen s održivošću
ekoloških procesa, biološkim različitostima i resursima (Bartoluci, 2013).
U sklopu ekološke održivosti susreću se različiti pojmovi, poput (ibid.):
1. okolica;
2. okoliš;
3. narušavanje okoliša;
4. okruženje;
5. ekologija;
6. ekonomika okoliša.
Okolica je termin koji se rabi u prostornom smislu i određen je granicama nekog
prostora. Okoliš podrazumijeva čovjekovu okolinu, odnosno prirodni geografski
sadržaj Zemljine površine u vjernu prožimanju litosfere, pedosfere, hodrosfere,
atmosfere i biosfere.  Uz okolicu se veže i pojam okoliš. Definicija okoliša je da
je to vrijednost što je stvorena čovjekovim radom. Time taj pojam dobiva šire
značenje jer obuhvaća i definira čovjekovo mjesto u biosferi i njegovu ulogu u
preobrazbi ukupnog prostora ili nekih njegovih dijelova. Pod pojmom
narušavanje okoliša ekolozi podrazumijevaju stanje u kojem se u okolišu dodaju
tvari ili energija u većoj količini, nego što je on može prihvatiti ili koje okoliš
nema u svom ekosustavu i ne prepoznaje ih. Okoliš je dakle širi pojam koji se
rabi u ekološkom smislu, vezan je za prirodu i njezino iskorištavanje. Još širi
pojam je i okruženje, ono ima šire značenje, a označava prirodne, društvene i
ekonomske uvjete života (Bartoluci, 2013).
Ekologija je znanstvena disciplina koja sintetizira znanja i postupke prirodnih i
društvenih znanosti radi proučavanja odnosa između pojedinih ekosustava i
organizama te prirodne i društvene okoline (Vukonić i Čavlek, 2001). Ekologija
je,
zapravo,
ukupnost
načela
koja
determiniraju
odnose
i
procese

9 The Tourism and Environment Reporting Mechanism

20

prilagođavanja života na zemlji, pri čemu je čovjek i njegova okolina u prvom
planu (Bilen i Bučar, 2004).
Ekonomika okoliša je znanstvena grana ekonomskih znanosti koja proučava
ekonomske zakonitosti u korištenju prirodnim resursima i zaštitom okoliša.
Pretpostavka na kojoj se temelji ekonomika okoliša je spoznaja da okoliš nije
entitet koji je odvojen od gospodarstva, već sve promjene u gospodarstvu
utječu na okoliš i obratno. Najvažnija zadaća ekonomike okoliša je izučavati sve
procese gospodarenja okolišem i prirodnim resursima prema načelima održivog
razvoja. Postoji i problematika narušavanja okoliša koja se odnosi na probleme
koji nastaju kada se u okoliš dodaju tvari ili energija čija količina premašuje
prihvatnu količinu okoliša. Okruženje ima šire značenje od okoliša, a ono se
odnosi na prirodne, društvene i ekonomske uvjete života (Bilen, 2011).
Uzroci i konflikti u prostoru su brojni i posljedica su demografske ekspanzije,
nekontrolirane urbanizacije, primjene kemijskih i drugih sredstava i načina u
poljoprivrednoj i industrijskoj proizvodnji, snažnog razvoja prometa, ratnih
razaranja i dr. Posljedice uzroka i konflikta u prostoru su onečišćenje vode,
zraka, tla, flore, faune i drugih prirodnih resursa koji su temelj razvoja brojnih
djelatnosti, posebno, turizma (Bartoluci, 2013).
Značajna je i ekonomika okoliša koja se, kao grana ekonomskih znanosti, bavi
proučavanjem ekonomskih zakonitosti u korištenju prirodnih resursa te,
primarno,
zaštitom okoliša.
Najvažnija
je
zadaća
ekonomike
okoliša
proučavanje procesa putem kojih se upravlja okolišem i prirodnim resursima
(Črnjar, 2002).
Turizam je najviše zainteresiran za dugoročnu ekološku održivost jer su okoliš i
prirodni resursi temeljni uvjeti njegova razvoja. Međutim, on je samo jedan od
korisnika prirodnih resursa, uz brojne druge korisnike istog prostora iz
gospodarskih, javnih i drugih djelatnosti. Stoga, brigu o zaštiti prirodnih resursa i
troškove održivosti trebaju preuzeti svi korisnici okoliša, a ne samo turističke
djelatnosti. O tome bi se trebao skrbiti menadžment okoliša koji primjenjuje
različita menadžerska znanja, tehnike i metode pri upravljanju gospodarskih
subjekata radi očuvanja okoliša koji je važan za poslovanje i presudan je za
opstanak čovječanstva. Paradigma održivosti okoliša upozorava sadašnje
naraštaje na to da moraju budućim ostaviti ukupnu resursnu osnovu koja nije
manja od one koju su oni naslijedili. Međutim, okoliš ima brojna ograničenja u
zadovoljavanju sadašnjih i budućih potreba. To je teško jer postoje obnovljivi, ali
i neobnovljivi resursi (Bartoluci, 2013).
Obnovljivi resursi su oni koji se mogu obnoviti ako se njima koristi tako da se ne
ugrozi njihova priroda obnavljanje i rasta, primjerice, izvori vode, zemlja, zrak,
sunce i sl (ibid.).
Neobnovljivi izvori su oni koji se mogu upotrebom obnoviti ili se ne reproduciraju
u istom opsegu, primjerice, nafta, rudnici, šume i dr. Stoga je gospodarenje
ovim resursima iznimno važno prema načelima održivosti. O važnostima
navedenih turističkih resursa govore mnogi negativni događaji koji su doveli do
njihova ugrožavanja. Najbolji je primjer tome teroristički napad na New York,

21

2001. godine. Taj napad predstavljao je prekretnicu u otežavanju razvoja
svjetskog turizma (Vukonić, 2010).
U ekonomiji resursi se definiraju kao materijalna i duhovna dobra koja se mogu
gospodarski iskoristiti, odnosno kao čimbenici koji se rabe u proizvodnji nekih
roba ili usluga i sudjeluju u stvaranju realnog bruto domaćeg proizvoda (Kušen,
2002).
Ubrajaju se u temeljne čimbenike proizvodnje (uz rad, kapital i poduzetništvo
kao pridruženi faktor) dok su izvedeni čimbenici proizvodnje tehnologija,
istraživanje i razvoj te obrazovanje i usavršavanje. Za ekonomiju je
ograničenost resursa jako bitna jer se proizvodnja roba i usluga stalno
povećava zato što se povećava i broj stanovništva te raste i potražnja. Što je
bogatstvo resursa veće i raznovrsnije, to su veće mogućnosti opsega i kvalitete
proizvodnje dobara, odnosno pružanja usluga. U teoriji turizma autori stalno
naglašavaju važnost resursa u turizmu, ali isto tako i turizma za gospodarsku
valorizaciju brojnih prirodnih i društvenih resursa. Turistički resursi definiraju se
kao sva sredstva koja se mogu privesti nekoj korisnoj svrsi u turizmu, pri čemu
ti resursi moraju imati visok stupanj privlačnosti kako bi svojim karakteristikama
privukli određeni segment turističke potražnje. Svaki turistički resurs ne mora
biti nužno turistička atrakcija jer nemaju svi prirodni i društveni resursi
sposobnost ili ne mogu privući posjetitelje, no treba istaknuti da su turističke
atrakcije glavni resurs na kojem se razvija turizam jer bez turističkih atrakcija ne
bi bilo turizma (ibid.).
Temeljne turističke resurse čine potencijalne i realne turističke atrakcije svake
destinacije. Zbog njih dolaze turisti u neku destinaciju ili u neki kraj. Bez resursa
ne bi bilo ni turizma te se ne bi ništa ni moglo odvijati. Turistički resursi su,
zapravo, najvažniji činitelji turističke ponude te im se pri planiranju, začecima,
razvoju turizma i stvaranju proizvoda posvećuje velika pozornost. Ostali izravni
turistički resursi rezultat su ranijeg djelovanja na području destinacije, a
osiguravaju uvjete za udoban boravak i odvijanje svih aktivnosti turista tijekom
njihova boravka. Neizravni turistički resursi rezultat su organiziranog djelovanja
lokalnog stanovništva, putničkih agencija, zaposlenika u okviru zadovoljavanja
životnih i radnih potreba. Veće šanse za razvoj turizma imaju oni koji njeguju
svoje mjesto, koji promoviraju i koji teže razvoju tog turističkog mjesta s ciljem
njegovog poboljšanja (ibid.).
Tabela 2: Prilog funkcionalnom strukturiranju turističke resursne osnove
A. TEMELJNI TURISTIČKI RESURSI
C. NEIZRAVNI TURISTIČKI
RESURSI
1. Potencijalne i realne turističke atrakcije
destinacije
1. Očuvani okoliš
B. OSTALI IZRAVNI TURISTIČKI
RESURSI
2. Geoprometni položaj
1. Turističko -ugostiteljski objekti
3. Prometna povezanost
2. Prateći turistički sadržaji
4. Komunalna infrastruktura i
objekti društvenog
3. Turistički kadrovi
Standarda
4. Turističke zone
5. Kvaliteta prostorne

22

organizacije
5. Turistička mjesta
6. Oblikovanje objekata,
vanjskih uređaja i zelenih
6. Turističke destinacije
Površina
7. Turističke agencije
7. Mirnodopsko stanje i
politička stabilnost
8. Turistička organiziranost (turističke
zajednice)
8. Ostali resursi
9. Turističke informacije i promidžbeni
materijali
10. Sustav turističkog informiranja
11. Turistička educiranost lokalnog
stanovništva
12. Turistička atraktivnost susjednih
destinacija
Izvor: Kušen, 2002, str. 17
Problem održivosti okoliša globalan je jer se s njime susreću sve zemlje svijeta,
ali i zbog brojnih negativnih utjecaja i posljedica koje prelaze granice određene
zemlje. Primjerice, nuklearna katastrofa je problem za cijelo čovječanstvo,
neovisno o tome u kojoj se zemlji dogodila. Katastrofe Hirošime ili Černobilja  su
to potvrdile, a nažalost nisu jedine. Najnoviji su primjeri erupcija vulkana na
Islandu 2010. i istjecanje radioaktivnog materijala iz japanske nuklearne
elektrane Fukushima 2011. godine. Bez obzira na veličinu i snagu prirodnih
katastrofa i ljudske žrtve koje uzrokuju, negativne posljedice na turistički razvoj
kraće su i manje, nego posljedice agresivnih ljudskih aktivnosti koje, također,
utječu na turistički razvoj. Primjerice, plimni val tsunami 2004. godine na
Tajlandu, na Sri Lanki, Maldivima, u Indoneziji i Indiji izazvao je jednu od
najvećih prirodnih katastrofa u svijetu s više od 285 000 žrtava. Međutim, još
veće posljedice za razvoj svjetskog turizma imao je teroristički napad na New
York 2001. godine iako je prouzročio puno manje žrtava. I dok se prirodne
katastrofe teško mogu predvidjeti i ne može se utjecati na to da se ne dogode,
na  terorističke napade, nuklearne aktivnosti pa i ratove može se utjecati
razboritim djelovanjem ljudi u različitim područjima i zemljama. Nažalost, i
danas se vode brojni sukobi, pa i ratovi, kao da svijet nije ništa naučio iz bliže i
dalje povijesti. Upravo zbog toga donose se brojne rezolucije i dokumenti,
poput, AGENDE 21, plana budućih aktivnosti o zaštiti okoliša. Za turizam su
one posebno važne jer dugoročno moraju smanjiti negativne ekološke utjecaje
na turistički prostor. Stoga bi održivi turizam trebao na najbolji način zadovoljiti
potrebe turista, a istodobno održati dugoročno kvalitetu okoliša, kako bi buduće
generacije u određenoj zajednici mogle na izvornim karakteristikama i
svojstvima prirodnih i antropogenih resursa razvijati turizam (Bartoluci, 2013).
U Zakonu o zaštiti okoliša Republike Hrvatske navedena su ova načela (Bačun,
Matešič i Omazić, 2012):
1. načelo održivog razvoja;
2. načelo predostrožnost o mjerama opreza;

23

3. načelo očuvanja vrijednosti prirodnih dobara, biološke raznolikosti i
krajobraza;
4. načelo zamjene i/ili nadomještaja;
5. načelo uklanjanja i sanacije štete u okolišu na izvoru nastanka;
6. načelo cjelovitog pristupa;
7. načelo suradnje;
8. načelo onečišćivač plaća;
9. načelo pristupa informacijama i sudjelovanja javnosti;
10. načelo poticanja;
11. načelo prava na pristup pravosuđu.
3.2 Ekonomski indikatori
Ekonomska održivost temelji se na zdravom i ekonomski efikasnom razvoju koji
podrazumijeva optimalno upravljanje resursima na održiv način kako bi se njima
mogli koristiti i budući naraštaji (Bartoluci, 2013).
Ekonomska održivost u turizmu kompatibilna je s ekološkim, sociokulturnim i
tehnološkim načelima održivosti. Ekološka održivost nalaže da se ekonomski
vrednuje tzv. prirodni kapital uključivanjem njegove vrijednosti u cjelovit
gospodarski sustav. Time bi svi javni, gospodarski i drugi subjekti trebali
sudjelovati u troškovima njegove zaštite i reprodukcije (ibid.).
Sociokulturna održivost, također, je u funkciji ekonomske održivosti. Održivi
turizam pobornik je aktivne zaštite i sociokulturne održivosti jer podrazumijeva
odgovorniji odnos čovjeka prema svom okruženju, svojem razvoju. Održivi
turizam treba ostvariti u budućnosti, a moguć je ako se tako postave svi
sudionici turizma: na strani turističke ponude i na strani turističke potražnje. On
pretpostavlja međusobno razumijevanje, solidarnost i jednakost među svim
sudionicima tog fenomena (ibid.).
Ekonomska održivost treba omogućiti ekonomski uspješan razvoj, a korištenje i
upravljanje resursima mora osigurati njihovu očuvanost i za buduće naraštaje.
Načela ekonomske održivosti turizma nisu inkompatibilna s ostalim načelima
iako u praksi mogu postati. Poduzetnicima je najvažnije funkcija maksimizacije
dobiti koju su često spremni ostvariti na račun ekoloških, sociokulturnih ili
tehnoloških načela održivosti. Rezultat takva ponašanja ogleda se, primjerice, u
gradnji objekata ili u pretjeranoj komercijalizaciji. Ravnoteža održivog razvoja
turizma može se ostvariti u destinaciji ako se usklade svi indikatori održivosti u
obliku trokuta (ibid.).
Takvih primjera i postupaka ima u svim djelatnostima, a ne samo u turizmu.
Prevelika izgrađenost kapaciteta na turističkom prostoru ostavlja dugoročne

24

posljedice u prometnoj ili komunalnoj infrastrukturi, a neodgovarajuća
tehnološka rješenja u izgradnji ili primjena neprihvatljivih tehnologija i sl.
negativno utječu na prostor i život u njemu. U konačnici sve se to dugoročno
odražava na održivost turizma (ibid.).
Ekonomska održivost kao i održivi turizam moraju dugoročno graditi svi
sudionici na određenom prostoru jer se jedino tako može osigurati kvaliteta
života u sadašnjosti i u budućnosti. Stoga u politici održivog razvoja treba
jednako pozorno poštivati sva načela održivosti jer su ona međusobno ovisna i
sinergijski utječu na održivost turizma (ibid.).
Izdvojeni su temeljni ekonomski indikatori (Regionalna razvojna agencija
Međimurje, 2009):
1. zaposlenost u turizmu;
2. potrošnja u turizmu;
3. prihod od turizma;
4. investicije u turizam;
5. porezi od turizma;
6. značaj turizma za lokalno gospodarstvo, sezonalnost te promet i turizam;
7. broj turističkih noćenja;
8. dnevna potrošnja turista;
9. izravna zaposlenost u turizmu kao udio ukupne zaposlenosti u destinaciji;
10. popunjenost smještajnih kapaciteta po mjesecima i prosječno u godini.
3.3 Sociokulturni indikatori
Sociokulturna održivost proizlazi iz tzv. društvenih funkcija turizma. Zna se da je
turizam započeo svoj razvoj upravo na temeljima društvenih vrijednosti koje se
u suvremenom turizmu klasificiraju kao društvene ili neekonomske funkcije
turizma (Cicvarić, 1990).
Pojam sociokulturno sastoji se od dva pojma socijalno i kulturno (Vukonić i
Čavlek, 2001):
1. Socijalna funkcija turizma pokazuje da turizam zbližava ljude te tako utječe
na smanjenje socijalnih razlika između pojedinih ljudskih skupina, klasa,
naroda ili rasa.
2. Kulturna funkcija turizma označuje utjecaj što ga receptivne turističke zemlje
imaju na kulturnom planu prema inozemnim ili domaćim posjetiteljima, a
ostvaruje se kroz utjecaj receptivnih turističkih zemalja prema inozemnim ili
domaćim posjetiteljima u vidu kulture.

25

Obje ove funkcije utječu na sociokulturnu održivost turizma. Iako sociokulturna
funkcija pozitivno djeluje u „prožimanju kultura u međusobnom razumijevanju
ljudi“, ipak su mogući i brojni negativni utjecaji. Primjerice, odnosi lokalnog
stanovništva prema bogatim turistima mogu izazvati negativne konotacije koje
neki autori nazivaju psihološkom rezistencijom (Bartoluci, 2013).
Dakle, sociokulturna održivost temelji se na socijalnim i kulturnim odnosima u
turizmu. Sociokulturna održivost jamči kompatibilnost razvoju s očuvanjem
kulture i sustava vrijednosti ljudi na koje utječe razvoj te trajno održavanje
kulture i sustava vrijednosti ljudi na koje utječe razvoj i trajno održavanje i
isticanje identiteta lokalne zajednice. Prožimanjem različitih kultura međusobni
utjecaji između lokalnog stanovništva i turista mogu biti pozitivni i negativni.
Upoznavanje lokalne kulture, jezika, običaja i kulturne baštine za turiste mogu
biti nove vrijednosti. Jednako tako, komunikacija s turistima i za lokalno
stanovništvo može biti zanimljiva radi učenja jezika, kulturnih običaja, događaja
i sl. Zauzimanje za tzv. društvenu održivost omogućuje samokontrolu i vlastitu
politiku u upravljanju resursima kao što su kulturološki identitet, institucije,
općeprihvaćeni standardi, poštenje, disciplina itd. Sve to čini „moralni kapital“
koji je najmanje podložan mjerenju, ali je najvažniji za društvenu održivost te
zahtijeva održavanje i obnavljanje putem religijskog i kulturnog života zajednice.
Sociokulturna održivost podložna je promjenama u skladu s onima koje nastaju
razvojem društva. Zbog toga zaštita sociokulturnih vrijednosti u turističkoj
destinaciji ne može biti samo zadaća turizma, nego i cijelog društva (ibid.).
Izdvojeni su temeljni sociokulturni indikatori (Miller, Twining-Ward i Simpson,
2013):
1. zaštićena kulturna baština;
2. zadovoljstvo lokalnog stanovništva;
3. zadovoljstvo turista;
4. kriminal i turizam;
5. jezično razumijevanje;
6. udio stalnog stanovništva destinacije koje je zadovoljno turizmom (u
mjesecu/sezoni);
7. broj turističkih dolazaka/noćenja na stotinu stalnih stanovnika;
8. udio turista i jednodnevnih posjetitelja koji su zadovoljni svojim cjelokupnim
iskustvom u destinaciji;
9. postotak ponovljenih/stalnih posjetitelja u destinaciji (unutar 5 godina).
3.4 Tehnološki indikatori
Načela tehnološke održivosti pojedini stručnjaci svrstavaju u načela ekonomske
održivosti turizma. Tehnološka održivost zahtijeva razvoj i primjenu tehnologije

26

tako da proizvodnja uz ekonomske učinke ima i elemente kojima se štiti okoliš
(Bartoluci, 2013):
1. Nove tehnologije trebaju pronaći zamjenska rješenja za korištenje prirodnim
resursima.
2. Nove tehnologije primjenjuju se u postupcima pročišćavanja otpadnih voda,
uklanjanja otpada, recikliranja i slično.
3. Nove tehnologije trebaju biti okrenute čovjeku i boljitku čovječanstva.
Svjedoci smo iznimnog razvoja novih tehnoloških rješenja na svim područjima
ljudskog djelovanja pa i u turizmu. Za primjenu koncepcije održivog turizma
bitno je da se nova tehnologija primjenjuje isključivo u korist blagostanja
čovječanstva. Potreba za razvojem „sada i pod svaku cijenu“ nažalost značila je
za neke zemlje u razvoju privlačenje stare tehnologije koja, osim što nije
ekonomski učinkovita kao najnovija suvremena rješenja, ugrožava okoliš i
zdravlje ljudi. Tehnološka neodrživost takvih rješenja ekonomski je, ekološki te
u krajnosti i socijalno neodrživa za države i lokalnu zajednicu (Bartoluci, 2013).
Primjer tehnoloških indikatora je postotak destinacijskog područja na kojem su
izgrađeni objekti ugostiteljsko-turističke namjene.
ETIS pokazatelji mogu biti osnovni i dopunski pokazatelji. Osnovni pokazatelji
okupljaju ključne ili osnovne podatke koje odredište treba razumjeti, pratiti i
upravljati njihovim učinkom. Četrdeset i tri glavna indikatora pokrivaju temeljne
aspekte praćenja održivosti i pružaju osnovu za učinkovito upravljanje
destinacijom. Također, omogućuju usporedbu tijekom vremena i za usporedbu
između odredišta. U idealnom slučaju svi pokazatelji trebaju se redovito pratiti,
ali i sva odredišta će moći dobiti sve potrebne podatke na samom početku. To
ne bi trebalo spriječiti njihovo pokretanje procesa nadzora održivosti jer
prikupljanje nekih podataka može pomoći u uspostavljanju procesa, osiguranju
veze u ETIS i dovesti do boljeg prikupljanja podataka (The European Tourism
Indicator System, ETIS toolkit for sustainable destination management, 2016).
Nakon što je uspostavljen jasan proces za praćenje temeljnih pokazatelja
dopunski pokazatelji u odredištu mogu prikupiti dodatne informacije koje su više
prilagođene njihovoj destinacijskoj vrsti ili kategoriji ili određenom turističkom
tržištu koje služe ili promoviraju. ETIS, stoga, uključuje mogućnost da razmotri
dodatne pokazatelje koji pridonose osnovnim informacijama i omogućuju
destinacijama prilagodbu sustava prema vlastitim posebnim potrebama ili
kategoriji odredišta, npr. planinskih, gradskih, seoskih, obalnih, otočnih i urbanih
područja, kao i Koordinirani pristup makroregionalne i/ili transnacionalne
dimenzije. Takvi pokazatelji morat će se dobiti jasnom metodologijom za
prikupljanje podataka i mora ih se testirati ako ih se treba podijeliti s drugim
odredištima i/ili ih koristiti. Uključen je popis mogućih dopunskih pokazatelja
kako bi se dobio primjer onoga što se može smatrati te obuhvaća pitanja
obalne, pomorske, pristupačne i transnacionalne kulturne rute (The European
Tourism Indicator System, ETIS toolkit for sustainable destination management,
2016).

27

Tabela 3: Prikaz indikatora prema ETIS-u
Odjeljak A: Kriteriji upravljanja destinacijom
A.1 Održiva turistička
javna politika
A.1.1 Postotak turističkih poduzeća
A.2 Zadovoljstvo
kupaca
A.2.1 Postotak turista i posjetitelja koji su
zadovoljeni s njihovim ukupnim iskustvom u
odredištu

A.2.2 Postotak ponovljenog/povratnog posjeta

Odjeljak B: Ekonomska vrijednost
B.1 Tijek turizma
(volumen i vrijednost)
na odredištu
B.1.1 Broj noćenja po mjesecu

B.1.2 Broj jednodnevnih posjetitelja mjesečno

B.1.3 Relativni doprinos turizma na
gospodarstvo destinacije

B.1.4 Dnevna potrošnja po noćenju

B.1.5 Dnevna potrošnja za jednodnevne
posjetitelje
B.2 Usluga turističkog
poduzeća
B.2.1 Prosječna dužina boravka turista
(noćenja)

B.2.2 Broj zaposlenosti u komercijalnom
smještaju mjesečno i prosjek za godinu
B.3 Količina i kvaliteta
zaposlenosti
B.3.1 Zapošljavanje kao postotak ukupne
zaposlenosti u odredištu

B.3.2 Postotak radnih mjesta u turizmu
(sezonski)
B.4 Lanac opskrbe
turizma
B.4.1 Postotak lokalno proizvedene hrane, pića,
roba i usluga koje turističke destinacije
odredišta dobivaju
Odjeljak C: Socijalni i kulturni utjecaji
C.1 Zajednica/društvo
C.1.1 Broj turista/posjetitelja (na 100
stanovnika)

C.1.2 Postotak stanovnika koji su zadovoljni
turizmom u odredištu (mjesečno/sezoni)

C.1.3 Broj kreveta dostupnih u poslovnim
objektima (na 100 stanovnika)

C.1.4 Broj drugih kuća (na 100 domova)
C.2 Zdravlje i sigurnost
C.2.1 Postotak turista koji prijavljuju pritužbu
policiji
C.3 Ravnopravnost
spolova
C.3.1 Postotak muškaraca i žena zaposlenih u
sektoru turizma

C.3.2 Postotak turističkih poduzeća gdje položaj
generalnog menadžera drži žena
C.4
Uključivanje/dostupnost
C.4.1 Postotak soba u objektima komercijalnih
smještajnih kapaciteta dostupnih za osobe s
invaliditetom

C.4.2 Postotak komercijalnih smještajnih
objekata koji sudjeluju u priznatim shemama

28

informiranja o dostupnosti

C.4.3 Postotak javnog prijevoza koji je dostupan
osobama s invaliditetom i specifični zahtjevi u
vezi pristupa

C.4.4 Postotak turističkih atrakcija koje su
dostupne za osobe s invaliditetom i/ili
sudjelovanje u priznatim shemama informiranja
o dostupnosti
C.5 Zaštita i
unaprjeđenje kulturne
baštine, lokalnog
identiteta i imovine
C.5.1 Postotak stanovnika koji su zadovoljni
utjecajem turizma na identitet odredišta

C.5.2 Postotak destinacijskih događaja koji su
usmjereni na tradicionalnu/lokalnu kulturu i
baštinu
Odjeljak D: Kriteriji za utjecaj na okoliš
D.1 Smanjenje utjecaja
prometa
D.1.1 Postotak turista i posjetitelja istog dana
koji koriste različite načine prijevoza do
odredišta

D.1.2 Postotak Turista i jednodnevnih
posjetitelja koji koriste usluge lokalnog/javnog
prijevoza kako bi došli na odredište

D.1.3 Prosječno putovanje (km) od strane
turista i istog posjetitelja od kuće do odredišta
D.2 Klimatske
promjene
D.2.1 Postotak turističkih poduzeća uključenih u
programe ublažavanja klimatskih promjena -
kao što su: smanjenje CO 2, niskoenergetski
sustavi itd. - i odgovori i akcije "prilagodbe"

D.2.2 Postotak turističkog smještaja i
atrakcijskih infrastruktura smještenih u 'ranjivim
zonama'
D.3 Upravljanje čvrstim
otpadom
D.3.1 Proizvodnja otpada po turističkoj noći u
odnosu na opću populaciju  (kg)

D.3.2 Postotak turističkih poduzeća koji
odvajaju različite vrste otpada

D.3.3 Postotak ukupnog otpada recikliranog po
turistu u odnosu na ukupni otpad recikliran po
stanovniku godišnje
D.4 Obrada otpadnih
voda
D.4.1 Postotak kanalizacije- obrađenoj na
barem sekundarnoj razini prije ispuštanja
D.5 Upravljanje
vodama
D.5.1 Potrošnja vode po turističkoj noći u
usporedbi s općom potrošnjom vode u
stanovništvu po stanovniku noći

D.5.2 Postotak turističkih poduzeća koji
poduzimaju radnje za smanjenje potrošnje vode

D.5.3 Postotak Turističkih poduzeća koja koriste
recikliranu vodu
D. 6 Potrošnja
energije

29

D.6.1 Potrošnja energije po turističkoj noći u
usporedbi s ukupnom potrošnjom energije po
stanovniku

D.6.2 Postotak turističkih poduzeća koja
poduzimaju mjere za smanjenje potrošnje
energije

D.6.3 Postotak godišnjeg iznosa potrošnje
energije iz obnovljivih izvora (Mwh) u usporedbi
s ukupnom potrošnjom energije na razini
odredišta godišnje
D.7 Priroda i zaštita
D.7.1 Postotak lokalnih poduzeća u sektoru
turizma koji aktivno podupire zaštitu, očuvanje i
upravljanje lokalnom biološkom raznolikošću i
krajobrazima

Izvor: The European Tourism Indicator System, 2016.
Napomena: Indikatori održivog turizma prema ETIS-u kasnije su u ovom radu
opisani i na primjeru Međimurske županije.

30

4 ANALIZA SADAŠNJEG STANJA TURIZMA
MEĐIMURJA
Narod ovaj kraj naziva Međimurje, no u povijesnim dokumentima nailazi se na
nekoliko različitih naziva. Latinski Insula, Insula inter Muram et Dravam i Insula
Muro Dravanae, njemački Murinsel i mađarski Murakoz. Svi upućuju na jedno
značenje: otok. Međimurje je smješteno u jugozapadnom uglu županije Zala, A
rijeke Mura i Drava čine Međimurje poluotokom. Prirodna granica na sjeveru je
rijeka Mura, a NA jugu Drava, napominje Gönczi. Međimurje je pretežito nizinski
kraj trokutastog oblika. To je kraj različitih prirodno–geografskih cjelina, različitih
naroda i kultura. Šestak u svojoj knjizi spominje da je Međimurje smješteno na
dodiru dviju velikih europskih reljefnih cjelina - istočnih Alpi i Panonske nizine.
Na temelju toga se definiraju dvije osnovne morfološke cjeline - brežuljkasto
gornje i nizinsko donje Međimurje. Gornje Međimurje ima izrazite osobine
niskog pobrđa i početak je Slovenskih gorica. Najviši vrh Međimurja je Mohokos
s 344,5 metara nadmorske visine. Donje Međimurje obilježava nizinski reljef,
blago nagnut prema istoku, u smjeru otjecanja vodenih tokova. Međimurje je
smješteno u području umjereno tople i vlažne klime s dobro izraženim godišnjim
dobima relativno vrućih ljeta, hladnih zima, brzim porastom temperature u
proljeće i povoljnim temperaturnim prilikama u jesen (Biškup, 2012).
Županija se očituje i u očuvanim prirodnim i izgrađenim resursima. Ima visoke
kvalitete podzemnih i termalnih voda, očuvanu bogatu kulturnu i prirodnu
baštinu koju Međimurci čuvaju u 127 naselja s naglaskom na očuvanom
okolišu. Međimurje razvija i njeguje  pograničnu suradnju s Mađarskom i
Slovenijom kroz mnogobrojne programe Euroregije Mura-Drava te s ostalim
članicama Europske unije (Medjimurska županija, b.d.).
Međimurska županija pripada sjeverozapadnoj regiji. Četvrta je po redu
najrazvijenija županija u toj regiji dok je u odnosu na ostale županije u Republici
Hrvatskoj srednje razvijena. Budući razvoj ovisit će velikim dijelom o znanjima i
vještinama postojećeg radno sposobnog stanovništva, ali i o obrazovnim
programima koje će obrazovne institucije ponuditi mlađim naraštajima (Agencija
za strukovno obrazovanje, 2011).
Prema podacima Državnog zavoda za statistiku - Popis stanovništva iz 2011.
godine, Međimurska županija imala je ukupno 113.804 stanovnika što
predstavlja pad od 4,5% u odnosu na 2001. godinu (118.426), a s udjelom od
2,65% sedamnaesta je po broju stanovnika u Republici Hrvatskoj (4.284.889)
(Državni zavod za statistiku, b.d.).

31

Graf 1: Prikaz broja stanovnika
49%
51%
2011
2001

Gustoća naseljenosti od 155 stanovnika/km² dvostruko je veća od gustoće
naseljenosti Republike Hrvatske. Prosječna starost stanovnika Međimurske
županije iznosi 40 godina što je tek nešto povoljnije od hrvatskog prosjeka koji
iznosi 41,7 godina. U dobnoj strukturi stanovništva Županije, s udjelom od
63,97% dominira skupina stanovnika u dobi od 15 do 64 godine, zatim, slijedi
udio od 30,03% stanovnika starijih od 65 godina i 16% mlađih od 15 godina
(Državni zavod za statistiku, b.d.).
Graf 2: Prikaz dobne strukture stanovništva
58%
27%
15%
15-64
više od 65
mlađi od 15

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, prevladavaju osobe sa završenom
srednjom školom (51,8%), visokoobrazovanih ima oko 10% (10,1%), a bez
završene škole je manje od 1% stanovnika (Državni zavod za statistiku, b.d.).

32

Graf 3: Prikaz postotka obrazovanog stanovništva
.
52%
10%
1%
37%
srednja škola
visokoobrazovani
bez završene
škole
ostalo

4.1 Prometna povezanost
Međimurska županija je pogranična županija i graniči s Republikom Slovenijom
i Republikom Mađarskom te Varaždinskom i Koprivničko-križevačkom
županijom. Grad Čakovec je upravno, kulturno i političko središte Međimurske
županije. Izuzetna blizina, cestovna i željeznička povezanost s Jadranom i
europskim središtima daje Međimurju mogućnost razvoja, gospodarsko-
turističke perspektive i primamljivost za potencijalne ulagače u razvoj. Osnovni
resursi za razvoj turizma u županiji su očuvana prirodna i kulturna baština, vode
te povoljan geoprometni položaj i termalni izvori. Međimurje je povezano s
hrvatskim i europskim prometnim sustavom cestama i željezničkim prugama, a
zračne veze sekundarni su faktor dostupnosti destinacije. Županiju prolazi i dio
autoceste Zagreb - Goričan (A4). To je glavna prometnica koja povezuje
središnju Europu s Jadranom i obrnuto (na području Županije nalaze se čvorovi
Čakovec i Goričan). Ukupna cestovna mreža na području Međimurske županije
u prvom je redu u funkciji prometnoga povezivanja unutar same županije, a isto
je tako učinkovita i u prometnom povezivanju sa susjednim županijama. Na
području Međimurske županije ukupno je 615 km cesta sa suvremenim
kolnikom (Kos, Milojević i Feletar, 2014).

33

Slika 2: Karta Međimurja

Izvor:  Ured državne uprave u Međimurskoj županiji, (b.d.a)
Na području Međimurja nalaze se sljedeći cestovni granični prijelazi
(Ministarstvo unutarnjih poslova, b.d.):
1. Stalni granični prijelaz za međunarodni promet putnika i roba u cestovnom
prometu Goričan.
2. Stalni granični prijelaz za međunarodni promet putnika u cestovnom prometu
Goričan II.
3. Stalni granični prijelaz za međunarodni promet putnika i roba u cestovnom
prometu Mursko Središće.
4. Stalni granični prijelaz za međunarodni promet putnika i roba u cestovnom
prometu Trnovec.
5. Stalni granični prijelaz za međunarodni promet putnika u cestovnom prometu
Bukovje.
6. Stalni granični prijelaz za pogranični promet Preseka/Sveti Martin na
Muri/Banfi.
Područjem Županije prolazi pruga od značaja za međunarodni promet: Državna
granica (Središće) – Čakovec – Kotoriba - Državna granica (Murakeresztur) te
pruga od značaja za regionalni promet:  Zaprešić – Zabok – Varaždin –
Čakovec i pruga od značaja za lokalni promet Čakovec - Mursko Središće -
Državna granica (Lendava) (Razvojna strategija Međimurske županije, b.d.).

34

4.2 Turizam
Međimurska županija raspolaže bogatom resursno-atrakcijskom osnovom.
Potvrda tome su brojne nagrade koje su destinacije u Međimurju dobile na
važnim natjecanjima (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković,
2014).
Broj turističkih posjeta u razdoblju od 1991. godine do 2004. godine kretao se
bez oscilacija u rasponu od 6 do 8 tisuća, od čega su oko polovicu činili strani
turisti. Domaći gosti većinom su izletničke grupe, sudionici kulturnih i sportskih
manifestacija i poslovni ljudi. Inozemni gosti većinom su poslovni ljudi, lovci i
ribići. Godine 2002. dolazi do razvoja novih turističkih proizvoda i razvoja
turizma u Međimurju. Tako su 2005. godine otvorene i Toplice Sveti Martin čiji
se broj posjetitelja 2005. procjenjuje na oko 10.000 (ibid.).
Graf 4: Smještajni kapacitet Međimurja u postocima
69%
18%
7%
6%
Sveti Martin na
Muri
Čakovec
Prelog
Nedelišće

Međimurska županija raspolaže s nešto više od 1.500 registriranih ležajeva.
Smještajna ponuda se kontinuirano razvija, a u razdoblju od 2001. do 2016.
ukupni kapacitet je učetverostručen uz prosječnu godišnju stopu od 12,9%.
Smještajni kapacitet usmjeren je uvelike na Sv. Martin na Muri (60%) te slijedi
Čakovec (16%). Manji postotak kapaciteta imaju Prelog (6%) i  Nedelišće (5%)
(Institut za turizam,2014).
U odnosu na 2005. godinu, broj ležajeva u Čakovcu se smanjuje, a dome
doprinosi zatvaranje pansiona Japa i Hotela Aurora. Istovremeno, kapaciteti
rastu u Svetom Martinu (proširenje kapaciteta toplica Sveti Martin), Prelogu
(otvorenje hotela Panorama) i Nedelišću. Donji Kraljevec i Štrigova se uključuju
u smještajnu ponudu Međimurja otvaranjem novih objekata s manjih brojem
kapaciteta. Najveći udio smještajnih kapaciteta nalazi se u apartmanima (45%) i
hotelima (41%) (ibid.).

35

Tabela 4: Prikaz smještajnih jedinica u Međimurju
Međimurje
22 smještajna objekta

544 smještajne jedinice
1392 ležaja
Hoteli
308 smještajnih jedinica
630 ležaja
Sobe za iznajmljivanje,
apartmani i kuće za
odmor
164 smještajne jedinice

Prema podacima Državnog zavoda za statistiku u 2015. godini u Međimurskoj
županiji bila su ukupno 22 smještajna objekta s 544 smještajne jedinice, s 1392
ležaja. Usluge smještaja pružalo je i 10 kućanstava i 1 objekt u seljačkom
turizmu. Hoteli su dominirali s 308 smještajnih jedinica i 630 ležajeva, a slijede
sobe za iznajmljivanje, apartmani i kuće za odmor sa 164 smještajne jedinice
(Državni zavod za statistiku, (b.d.).
Graf 5: Kapacitet smještajnih jedinica u Međimurju po mjestima

Najdominantniji u Međimurskoj županiji je Sveti Martin na Muri s kapacitetom od
297 smještajnih jedinica. Najveći udio u Svetom Martinu na Muri ima kompleks
toplica s hotelom, ukupno raspolažu s 151 sobom i 6 apartmana. Ostatak
smještajnih jedinica nalazi se u Čakovcu (122 smještajne jedinice), Prelogu s 45
smještajnih jedinica te Donjem Kraljevcu. Od ukupno 5 hotela u Međimurskoj
županiji, jedan je kategoriziran s 4 zvjezdice (u toplicama Sveti Martin, hotel
Golfer), 3 hotela imaju 3 zvjezdice (Hotel Kralj, Hotel Panorama i Hotel Prelog)
te jedan ima kategoriju 2 zvjezdice (Hotel Park) (Telišman-Košuta, Ivandić,
Boranić Živoder i Marković, 2014).
Važan segment turističke ponude Županije predstavljaju različite manifestacije
koje se organiziraju tijekom cijele godine u svim mjestima. Prema podatcima
Turističke zajednice Međimurske županije, 42 važnije županijske manifestacije
60%
25%
9%
6%
Sveti Martin na Muri
Čakovec
Prelog
Donji Kraljevec

36

posjećuje  400 tisuća posjetitelja, od toga Porcijunkulovo privlači 230 tisuća
posjetitelja. Pri tome su brojem posjetitelja najvažnije kompleksne kulturno-
urbane manifestacije, od kojih Porcijunkolovo u Čakovcu privlači oko 230 tisuća
posjetitelja (ibid.).
Tabela 5: Registrirana noćenja ostvarena u Međimurskoj županiji prema vrsti
kapaciteta 2001.– 2015.

2001.
2005.     2009
2013.
2014.       2015
Hoteli
i
slični
kapaciteti
18.312    19.554    28.701    55.183    65.595    72.683

Hoteli
16.799
18.311 27.163 49.688
60.302
68.207
Pansioni/moteli
1.513
1.243      1.538     5.495      5.293       4.476
Odmarališta
i
slični  smještaj
1.414
11.023    38.612    43.999    45.622    54.507
Sobe,
apartmani, kuće

za odmor
1.414
11.023    34.410    39.427    39.445    47.707
Sobe,
apart.,
kuće za odmor
u kućanstvima i
seljačkim gosp.

1.004      2.434      3.297       3.077
Hosteli

3.198      2.138      2.880       3.723
Ukupno
19.726   30.577   67.313    99.182    111.217
127.190
Izvor: Državni zavod za statistiku, (b.d.)
U 2015. godini na području Međimurske županije ostvareno je 127 tisuća
noćenja u smještajnim kapacitetima, 72 tisuće ostvareno je u hotelima i sličnim
objektima, a 54 tisuće u odmaralištima i sličnim objektima. Najvažniji oblik
smještaja su hoteli koji su ostvarili 68,2 tisuće noćenja, odnosno 53,6% ukupnih
noćenja u županiji. Sobe, apartmani i kuće za odmor imale su 47,7 tisuća
ostvarenih noćenja, odnosno 37,5 ukupnih noćenja. Najmanji udio noćenja
ostvaren je u smještajnim kapacitetima kućanstava - 2,1% ukupnih noćenja
(Državni zavod za statistiku, b.d.).
Tabela 6: Prikaz povećanja i smanjenja broja noćenja i potražnje

Broj noćenja
Rast potražnje
2001-2015
6,4
14,2%
2009-2015
11,2%

2015
14,4%

Hosteli
29,2%

Sobe, apartmani
20,9%

Hoteli
13,1%

Pansioni
-15,2%

Obiteljski smještaj
-6,7%

37

U razdoblju od 2001. do 2015. godine broj noćenja povećan je 6,4 puta uz
stalan rast potražnje te prosječnu stopu rasta od 14,2% dok su se noćenja u
razdoblju od 2009. do 2015. godine povećavala prema prosječnoj godišnjoj
stopi od 11,2%. Tijekom 2015. godine broj noćenja povećan je za 14,4%, u
hostelima (29,2%), sobama, apartmanima i kućama za odmor (20,9%) i
hotelima (13,1%). Noćenja su smanjena jedino u pansionima za 15,2% te u
obiteljskom smještaju i seoskim domaćinstvima za 6,7% (Državni zavod za
statistiku, b.d.).
Graf 6: Prikaz postotka domaćih i stranih turista
51%
49%
Domaći gosti
Strani gosti

Hrvatski državljani ostvarili su u 2015. godini 51% noćenja dok su strani turisti
ostvarili 49% noćenja, pri čemu su noćenja dolaznih gostiju u 2015. godini
zabilježila rast od 22,8% (Državni zavod za statistiku, b.d.).
Graf 7: Prikaz strukture gostiju
41%
22%
20%
10%
7%
Slovenija
Austrija
Njemačka
Italija
Poljska

U strukturi dominiraju gosti iz Slovenije (27,3%), Austrije (14,5%), Njemačke
(13,5%) Italije (6,3%) i Poljske (4,6%). U Svetom Martinu na Muri domaći su
turisti tijekom 2015. godine ostvarili 54,9% noćenja, a u Čakovcu 51,1%,
Prelogu 33, % te u Nedelišću 28,9% (Državni zavod za statistiku, b.d.).

38

Tabela 7: Višednevna i jednodnevna putovanja domaćeg stanovništva u
Županiju u 2014. godini
Vrsta putovanja
Putovanja

Izdatci u kn

Ukupno
1 do 3
noć.
   4
i
više
noć.
Ukupn
o
1 do 3
noć.
4 i više
noć.
Višedn
evna
putova
nja
Privatna 43.547
35.547
8.000
40.72
1.650
30.121
.936
10.599
.715
Posl.
13.670
13.670

12.15
7.166
12.157
.166

Ukupno
57.217
49.217
8.000
52.87
8.816
42.279
.102
10.599
.715
Noćenj
a
Privatna 110.489
864.936 45.553

Posl.
20.445
20.445

Ukupno
130.935
85.381
45.553

Trajanj
e
i
izdaci
u kn
Privatna 2.5
1.8
5.7
369
464
233
Posl.
1.5
1.5

595
595

Ukupno
2.3
1.7
5.7
404
495
233
Jedno
dnevn
a
putova
nja
Privatna 204.983

33.464.659

Posl.
25.891

10.804.256

Ukupno
230.874

44.268.915

Izdatci
po
putova
nju
u
kn
Privatna

163

Posl.

417

Ukupno

192

Ukupni
izdatci
u kn
Višednevna
57.217

52.878.816

Jednodnevna
230.874
44.268.915

Ukupno
288.091

97.147.732

Izvor : Državni zavod za statistiku, (b.d.)
Podaci Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske pokazuju da su
Hrvati na području Međimurske županije u 2014. ostvarili 57 tisuća višednevnih
putovanja, odnosno 131 tisuća noćenja. Razlog noćenja u Međimurskoj županiji
je privatan (110 tisuća noćenja je ostvareno privatnim razlogom) dok je tek 20
tisuća noćenja razlog poslovan. Iz tablice se vidi da domaći posjetitelji ostvare
turističke izdatke u iznosu od 97 milijuna kuna, od čega na privatnim
putovanjima potroše 53 milijuna kuna i 44 milijuna kuna na poslovnim
putovanjima (Državni zavod za statistiku, b.d.).
Vodeći motivi dolaska u Međimurje su wellness (zdravstveni) turizam te
poslovni turizam. Sve izraženiji motivi dolaska vezani su uz proizvode koji su u
fazi uvođenja na tržište, a predstavljaju ih enogastronomija, cikloturizam te sport
i rekreacija. Svi ovi proizvodi su u ponudi toplica Sv. Martin. Infrastruktura za
sastanke kojom raspolažu Terme i drugi hoteli u Županiji privlačo turiste,

39

Međimurska vinska cesta je postala prepoznatljiv turistički brend. Također,
ulaganje u sektor sporta, detaljnije, u biciklističku infrastrukturu privlači turiste u
Međimurje (Institut za turizam,2014).
Čakovec je u razdoblju od 2008.-2010. dobivao najviše ocjene u kategoriji
uređenosti gradova srednje veličine, na natjecanju izvrsnosti kontinentalnog
turizma, a u 2011. Perivoj Zrinskih ocijenjen je kao najljepši perivoj. Grad Prelog
u 2012. godini dobiva nagradu kao najuređenije mjesto do 5.000 stanovnika. Na
natjecanju EDEN - European Destinations of Excellence, 2007. godine nagradu
dobiva Sveti Martin, godine 2010. Sveti Martin na Muri dobio je srebrni cvijet
europske asocijacije Entente Florale Europea, a 2015. nagradu EDEN dobiva
Gornje Međimurje. Sveti Martin na Muri je na natjecanju Zeleni cvijet bio
izdvojen kao jedno od najljepših malih mjesta kontinentalne Hrvatske
(Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).
U listopadu 2016. Međimurskoj zajednici i Turističkoj zajednici Međimurske
županije dodijeljena je Švicarska turistička nagrada (The Swiss Tourism Award-
STA). STA je međunarodno priznanje koje ima za cilj promicati visoku kakvoću
turizma, zaštitu i pozicioniranje prirodne i kulturne baštine, poticanje
konkurentnosti i izvrsnosti usluga i proizvoda te pružanje mogućnosti
prezentiranja odredišta švicarskoj javnosti. Ova nagrada se dodjeljuje
odredištima koja imaju izvrsnu reputaciju na internetu te koja promiču održive
oblike turizma i pružaju alternativu tradicionalnom masovnom turizmu (Odrzivi
turizam, b.d.).
U nastavku je prikazana tablica dolaska i noćenja domaćih i stranih turista u
2016. godini po mjesecima.
Tabela 8: Dolasci i noćenja u Međimurskoj županiji u 2016. godini

2016
Ukupno
 Domaći
Strani
MEĐIMURSKA

I
Dolasci
3.246
2.333
913
Noćenja
9.181
6.989
2.192
II
Dolasci
3.044
1.498
1.546
Noćenja
6.964
3.350
3.614
III
Dolasci
3.474
2.123
1.351
Noćenja
7.603
4.587
3.016
IV
Dolasci
3.406
1.861
1.545
Noćenja
6.701
3.132
3.569
V
Dolasci
3.411
1.818
1.593
Noćenja
7.843
3.844
3.999
VI
Dolasci
4.191
1.951
2.240
Noćenja
9.584
4.861
4.723
VII
Dolasci
4.144
1.214
2.930
Noćenja
13.094
3.915
9.179
VIII
Dolasci
4.572
1.432
3.140
Noćenja
15.733
4.234
11.499
IX
Dolasci
4.224
2.275
1.949

40

Noćenja
8.616
4.571
4.045
X
Dolasci
4.616
2.915
1.701
Noćenja
9.028
4.755
4.273
XI
Dolasci
4.016
2.364
1.652
Noćenja
8.361
4.052
4.309
XII
Dolasci
3.536
2.142
1.394
Noćenja
7.331
3.986
3.345
Izvor: Državni zavod za statistiku, (b.d.)
Međimurje je u 2016. godini bilo izrazito uspješno, to potvrđuje činjenica da je
dobilo čak 4 prestižne nagrade na Danima hrvatskog turizma. Najvažnija
nagrada je ona Gornjem Međimurju, koje i ove godine nosi titulu Europske
destinacije izvrsnosti na temu „Turizam i lokalna gastronomija“. Priznanje za
održivi turizam dobile su Terme Sveti Martin dok je načelniku Općine Sveti
Martin na Muri dodijeljena nagrada za doprinos razvoju turizma na ovom
području (Odrzivi turizam, b.d.).
4.3 SWOT analiza Međimurja
SWOT analiza je izrađena sa svrhom da se utvrde osnovni čimbenici razvoja
županije, potencijali te sam njezin razvoj. Zadatak je izdvojiti bitna obilježja koja
su utvrđena u analizi sadašnjeg stanja te ona koja predstavljaju snagu i priliku,
no s druge strane, trebaju se obraditi i loše mogućnosti, tj. slabosti i prijetnje.
One određuju postojeću i buduću tržišnu poziciju Međimurske županije u
turizmu te njezin daljnji razvoj. SWOT analiza prikazana je u četiri područja. To
su: prostor, društvo, gospodarstvo, infrastruktura i okoliš, turističke atrakcije,
turistička suprastruktura i upravljanje destinacijom.
Tabela 9: SWOT analiza Međimurske županije
SWOT analiza Međimurske županije
Snage
Slabosti
• geoprometni položaj
• tradicija poduzetništva
• snažna, izvozno
orijentirana, prerađivačka
industrija
• organiziran sustav
gospodarenja otpadom
• rast potražnje za eko i
biodinamičkim
poljoprivrednim
• regionalni park Mura -
Drava proizvodima
• nacionalno značajna
baština obitelji Zrinski
• bogata nematerijalna
baština
• očuvana autentična
• starosna struktura
stanovništva
• obrazovna struktura
stanovništva
• nedovoljno razvijena
infrastruktura i destinacijski
lanac vrijednosti ruralnog
turizma
• nedovoljno valorizirana
vrijednost rijeka i jezera za
turističku/izletničku
namjenu
• nerazvijena ponuda
ruralnog – stacionarnog –
turizma  nedostatak
kamping ponude
• nedovoljna sredstva za

41

gastronomija
• kvalitetne mreže
biciklističkih staza i
umreženost s
međunarodnim
sustavima
• kvalitetna vinska cesta

promociju
• nedovoljna operativna
„turistička“ orijentacija
dionika
• nedovoljna povezanost i
suradnja dionika

Prilike
Prijetnje
• blizina većih domaćih i
inozemnih gradskih centara u
okruženju
• EU programi/fondovi za projekte
turistifikacije resursno-
atrakcijske osnove unapređenje
imidža i rastuća atraktivnost
Hrvatske
• EU fondovi/programi za
poticanje malog i srednjeg
poduzetništva
• destinacijsko brendiranje
• otežani granični promet
zbog problema s
izbjeglicama
• nepovoljna investicijska
klima u Hrvatskoj
• odljev kvalitetne radne
snage
• nedovoljna financijska,
kadrovska i organizacijska
snaga jedinica lokalne
samouprave za pokretanje
turistifikacije resursa
• nedovoljno
poticanje/edukacija
potencijalnih poduzetnika
za transformaciju resursa u
atrakcije nedostatak
financijskih resursa za EU
projekte
• brži razvoj konkurentne
ponude u okruženju
• nejasan koncept razvoja
kontinentalnog turizma u
Hrvatskoj
• nedostatak financijskih
resursa za EU projekte

Izvor: Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014
Iz navedene SWOT analize možemo vidjeti nekoliko strateških prednosti, ali i
nedostataka. Kao prednost ističe se lokacija u smislu jake europske regije jer je
Međimurje geografski povezano s ostatkom Hrvatske kao i s Madžarskom i
Slovenijom. Nadalje, vidi se u gospodarstvu: temeljeno je na uspješnom
poduzetničkom sektoru s dobrom slikom, jakom tradicijom i rastom. Ekonomski
potencijal čini i nekoliko uspješnih velikih tvrtki u sektorima graditeljstva,
metaloprerađivačke i prehrambene industrije u kojima posluju tvrtke s
uspješnim rastom i razvojem te se na taj način ističe poduzetnički mentalitet.
Daljnji ekonomski potencijal očituje se kroz povezanost s Republikom
Madžarskom preko međunarodne rekreacijsko-biciklističke atrakcije Mura-

42

Drava. Očuvanje prirodne i kulturne baštine, tj. očuvani prirodnom krajobraz i
kulturno-povijesna baština osnova su za razvoj postojećih i novih oblika
turističke ponude. Značajan potencijal su vinske ceste, toplice Sveti Martin te
rijeke Drava i Mura koje su u Međimurskoj županiji lijepo uređene i pružaju
malen, ali vrlo zanimljiv i raznolik prostor. Ističe se i potencijal konkurentskog
umrežavanja preko resursno- atrakcijske osnove i turističke ponude koja je jako
raznolika te je uvelike otvoren pogled na daljnji razvoj turizma u županiji.
Iako se prilikom sagledavanja polazi uvijek od pozitivnih strana, prisutne su i
one malo manje pozitivne, tj. nedostaci. Spominju se neke: nepovezanost
turističkog sustava, nerazvijeni lanci vrijednosti pojedinih turističkih proizvoda.
Nepovoljna gospodarska struktura, značajan udio zastarjelih industrija bez
dovoljno perspektivnih programa i prilika za opstanak. S obzirom na postojanje
tradicije turističkih djelatnosti nedovoljna je iskorištenost potencijala turizma,
nedovoljni su financijski, organizacijski i kadrovski kapaciteti za snažniji razvoj
turizma. Obrazovanje nije u skladu s gospodarstvom, a i nedovoljno je razvijena
cjeloživotna edukacija. Raste broj romskog stanovništva u županiji što dovodi
do potrebe za rješavanjem socijalnog i gospodarskog pitanja vezanog za
poboljšanje života Roma, njihovog problema zapošljavanja, zdravstvene zaštite,
korištenja socijalne pomoći i ostalih pitanja. S poboljšavanjem života Roma
definitivno se dolazi do novih prilika za poboljšanje turizma Međimurja, te novih
mogućnosti za nove ideje koje do sad nisu realizirane. Nedovoljna
prepoznatljivost Međimurske županije kao destinacije uvelike predstavlja
problem, ali i prijetnju u gospodarskom i društvenom razvoju koji dolazi iz drugih
županija kao što je konkurencija u poljoprivredi, proizvodnji hrane tehnologiji i
ostalom.
4.4 Indikatori održivog turizma u Međimurju
U nastavku su prikazani indikatori održivog turizma u Međimurju prema ETIS
indikatorima. Izdvojeni su oni indikatori koji su od posebne važnosti za
Međimurje te oni koji se mogu mjeriti u Međimurju. Ovi indikatori opisuju turizam
Međimurja te rast/pad postotka određenog indikatora.
ETIS podjela indikatora je podjela indikatora koja je opisana u širokom opsegu,
smatrali smo da je ta podjela za ovaj magistrarski rad preširoko zastavljena.
Tako smo ETIS podjelu indikatora provjerili, te pokušali opisati ove indikatore
prema podjeli Instituta za turizam, koji su ovu podjelu smanjili te opisali na
jednostavniji način u smanjenom opsegu podjela.
U našem radu i kod izbora indikatora za destinaciju Međimurje, oslonili smo se
na istraživanje stručnjaka Instituta za turizam iz Zagreba, koji su aktivno
sudjelovali u brojnim projektima koji podrazumijevaju pitanja održivosti na
nacionalnoj i međunarodnoj razini.  Stručnjaci Instituta su do sada sudjelovali
mnogo puta u praćenju održivosti turizma u Hrvatskoj, te im ne nedostaje
iskustva u praćenju turizma, ovo se posebno odnosi na istraživanja na
akademskoj razini što podrazumijeva nekoliko znanstvenih radova. Ovi radovi
prije svega opisuju temu mjerenja turizma održivosti u Hrvatskoj. U jednom od
njih su autori uspostavili sustav pokazatelja za procjenu turističke održivosti u
Hrvatskoj. Autori su sastavili popis pokazatelja održivosti, i pri tome su koristili

43

tri različita izvora podataka (UNWTO, Eurostat i European Union Tourism
Sustainability Group). Institut za turizam je pokrenuo i istraživanje profila turista,
zadovoljstva i potrošnje od 1987. pa do danas. (Kožić, Čorak, Marušić,
Marković i Sever, 2016).
Postojeći podaci su dostupni, te oni omogućuju praćenje podataka, odnosno
izvora podataka turističkih tokova i profila, podataka za ulazni, izlazni ili domaći
turizam te sustav za turističku statistiku. Također su dostupni podaci u turizmu
koji govore o prihodima te zaposlenosti u Hrvatskoj, koji se smatraju kao
specifični problem održivosti. Međutim treba napomenuti da se prilikom
razvrstavanja podataka možemo susresti s pitanjima: klasifikacije, dostupnosti
podataka na razini poduzeća, podaci koji se odnose na grad. Najveći nedostaci
podataka uključuju dostupnost/ nedostupnost statistike okoliša. Ne prikupljaju  i
ne objavljuju se redovito podaci o praćenju stanja energije, vode i upravljanja
čvrstim otpadom, kao i pročišćavanje otpadnih voda (ibd.).

Glavni cilj je sustavno mjerenje i praćenje turističke održivosti u Hrvatskoj. Prvi
korak podrazumijeva uspostavljanje organizacijske strukture unutar Instituta za
turizam u Zagrebu. Mjerit će se i pratiti turistička održivost u većini mjesta na
području Hrvatske u kojima je razvijen turizam (ibd.).

Planira se primijeniti ETIS indikatore, razvijene od strane Europske komisije.
Odluka je da se koristi ETIS, zbog usklađenosti i preporukama s Europskom
Unijom.  Međutim namjera je u potpunosti prilagoditi ETIS pokazatelje za
obvezna pitanja održivosti odabranih od strane UNWTO. U drugom koraku
planira se promicati primjenu ETIS indikatora među lokalnim zajednicama
(turističke destinacije) diljem Hrvatske (ibd.).

Autori sugeriraju ETIS sustav pokazatelja turizma za održivo upravljanje
destinacijom, jer je Hrvatska u vrijeme završetka procesa bila u procesu
pristupanja Europskoj Uniji. Iako postoje mnogi nedostaci izvora podataka,
postoji dovoljno podataka za razvoj eksperimentalnog sustava za mjerenje i
praćenje turističke održivosti u Hrvatskoj, osobito u pogledu ekonomske i,
djelomično, socijalnog aspekta turizma održivosti. U procesu su izazovi bili još
veći u vezi podataka o aspektima okoliša. Drugi problem je dostupnost
podataka na različitim administrativnim razinama. Autori na kraju zaključuju da
je Hrvatska spremna za razvoj i provedbu pokazatelja sustava za mjerenje i
praćenje turističke održivosti. Međutim, tu je i široko područje pitanja koja se
moraju riješiti u vezi poboljšanja podataka, jer je time mjerenje pouzdanije
(ibd.).

Sustav pokazatelja indikatora turističke održivosti u Hrvatskoj sastoji se od 31
pokazatelja razvrstanih u 4 kategorije. Prva kategorija predstavlja društvene
pokazatelje koji se odnose na turistički utjecaj na lokalne zajednice. Druga
kategorija predstavlja društvene pokazatelje koji se odnose na zadovoljstvo
turista. Treća kategorija predstavlja ekonomske pokazatelje i pokazatelje zaštite
okoliša. To je dobro izbalansirana lista pokazatelja, međutim, ovaj izbor
pokazatelja temelji se na ograničenju izvora podataka potrebnih za završetak
sustava (ibd.).

44

Na kraju autori zaključuju da: popis pokazatelja treba smatrati vrijednim
temeljem za buduće pokušaje za mjerenje i praćenje turističke održivosti u
Hrvatskoj (ibd.).

Na temelju primjene rezultata istraživanja Instituta za turizam i mi smo za našu
odabranu destinaciju Međimurje primjenili indikatore prema tri kriterija:
upravljanja destinacijom, ekonomska vrijednost, socijalni i kulturni utjecaji te
kriteriji utjecaja na okoliš.

Kriterij upravljanja destinacijom opisuje postotak turističkih poduzeća koja
djeluju u Međimurju, a glavna djelatnost su im usluge smještaja, pića i hrane.
Ovaj podatak se mijenja iz godine u godinu, a razlog tome je rast/pad postotka
ovih poduzeća. Ovaj podatak je važan za Međimurje iz razloga što turisti kada
dođu na ovo područje trebaju i žele znati koje usluge i gdje ih mogu dobiti.
Ekonomska vrijednost opisuje statističke podatke o broju noćenja, doprinosu na
gospodarstvo te postotak radnih mjesta. Svaki mjesec se vodi statistika o broju
zaposlenih i nezaposlenih. Ovaj podatak je jako bitan te se ne smije izostaviti,
posebice, je bitan u ovo vrijeme kada veliki broj populacije iseljava iz Republike
Hrvatske. Kriterij o postotku muškaraca i žena zaposlenih u turizmu uvelike
govori o tome tko prevladava, da li je to muški ili ženski spol. Žene su na svim
poslovima u manjini tako da uvijek veseli podatak da ipak i mali postotak žena
može napraviti veliki posao. Međimurje ima očuvani okoliš te upravo u četvrtom
kriteriju se želi saznati da li turisti cijene ili ne ovaj okoliš i prirodu te koliko se
oni, zapravo, brinu o tom okolišu.
Tabela 10: Indikatori održivog turizma u Međimurju
Odjeljak A: Kriteriji upravljanja destinacijom
A.1 Održiva
turistička javna
politika
A.1.1 Postotak turističkih poduzeća
Smještaj
Broj poduzeća 18
Djelatnosti pripreme i
usluživanja hrane i pića
Broj poduzeća 146
(Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković,
2014)
Odjeljak B: Ekonomska vrijednost
B.1 Tijek turizma
(volumen i
vrijednost) na
odredištu
B1.1. Broj noćenja po mjesecima
Ukupan rast turističke aktivnosti popraćen je i izraženijom
sezonalnosti. Tijekom 2013. godine iznadprosječna
aktivnost obilježava cijelo razdoblje od svibnja do rujna.
Pri tome je kolovoz bio mjesec najintenzivnije
koncentracije potražnje kada je ostvareno 15% ukupnih
godišnjih noćenja. Najniža razina interesa bilježi se tokom
veljače (Institut za turizam,2014).

B.1.3 Relativni doprinos turizma na gospodarstvo
destinacije
Glavna grana gospodarstva u Međimurju jos uvijek nije
turizam, dominira industrija 40% bruto dodane vrijednosti
Županije, slijede trgovina na veliko i malo prijevoz i
skladištenje, smještaj, priprema i usluživanje hrane 14%,
poslovanje nekretninama 10%, poljoprivreda, šumarstvo i

45

ribarstvo 8% (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i
Marković, 2014).
B.3 Količina i
kvaliteta
zaposlenosti
B.3.2 Postotak radnih mjesta u turizmu (sezonski)

2016.
2015.
2014.
2013.
2012.
Traženi
radnici
38.87
6
29.13
2
24.25
2
22.82
3
27.33
4
Zaposlen
e osobe
s hzz-a
40.68
2
41.46
40.33
7
40.76
7
39.43
8
(Hrvatski zavod za zapošljavanje b.d.)
Odjeljak C: Socijalni i kulturni utjecaji

C.3
Ravnopravnost
spolova
C.3.1 Postotak muškaraca i žena zaposlenih u sektoru
turizma
2013.
Ukupno/žene

2014.
Ukupno/žene
2015.
Ukupno/
žene
2016
Ukupno/žen
e
837/391
969/523
 83/388
956/434

(Ured Državne uprave u Međimurskoj županiji, b.d.b)

Odjeljak D: Kriteriji za utjecaj na okoliš
D.1 Smanjenje
utjecaja prometa
D.1.1 Postotak turista i posjetitelja istog dana koji koriste
različite načine prijevoza do odredišta
Biciklističke staze razvedene su diljem Međimurja i
najvećim dijelom trasirane sporednim cestama s malom
frekvencijom prometa. Uključuju međunarodnu stazu
Mura-Drava Bike u asfaltnoj i off-road varijanti, više
županijskih kružnih staza kroz reljefno različite predjele
(Pušipelova, Martinska, Steinerova). Sve su staze
obilježene i bicikli se iznajmljuju na više punktova. ‒
Međimurski planinarski put, od Čakovca do Štrigove,
odlikuje se pitomosti pejzaža. Staza je markirana. ‒
Međimurska vinska cesta, u duljini od oko 30 km vodi kroz
oko 1000 ha vinograda te objedinjuje ponudu 40 vinara te
restorana i smještajnih objekata. Cesta je obilježena
turističkom signalizacijom. ‒ Cesta tradicije povezuje
deset radionica tradicionalnih zanata (lončar, pletač šiba,
mlinar na riječnom mlinu, ispirač zlata, vrtlar u
tradicijskom vrtu, rezbar pokladnih maski i sl.) Moguće
razgledavanje i uključivanje u rad. ‒ Mlinarov poučni put
interpretira prirodnu i tradicijsku baštinu Značajnog
krajobraza rijeke Mure (Institut za turizam, 2014).
D.3 Upravljanje
čvrstim otpadom
D.3.1 Proizvodnja otpada po turističkoj noći u odnosu na
opću populaciju  (Kg)
Gospodarenjem otpadom na području županije definirano
je Planom gospodarenja otpadom.  U potpunosti su
sanirana gotova sva službena odlagališta. Županija se
ističe kao pozitivan primjer u rješavanju problema divljih
deponija, čiji se broja smanjio za 50%. U sklopu

46

odlagališta Totovec, u funkciji je sortirnica za odvojeno
skupljeni otpad kojoj je fond za zaštitu dodijelio status
centra za postupanje s ambalažnim otpadom.  (Telišman-
Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014)
Izvor: Kožić, Čorak, Marušić, Marković i Sever, 2016
Iz prikazane tabele možemo vidjeti da u Međimurju ima 18 poduzeća koja
pružaju usluge smještaja te 146 poduzeća koje pružaju usluge ugostiteljstva.
Broj noćenja u 2013. godini neprestano raste, a najviše noćenja zabilježeno je u
mjesecu kolovozu dok je najmanje noćenja zabilježeno u veljači. Najveći rast
noćenja zabilježena je u mjesecima od svibnja do rujna, može se nazvati i u
ljetnoj sezoni. Glavna grana Međimurja još uvijek nije turizam, već  je industrija
glavna grana s 40%, slijedi trgovina na veliko i malo, smještaj, priprema i
usluživanje hrane s 14%, pružanje nekretnina s 10%, a najmanji postotak imaju
poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo. Potražnja za radnicima raste iz godine u
godinu što se vidi i iz statistike Zavoda za zapošljavanje. Postotak žena u
turizmu kreće se u razmacima 40-50% u odnosu na muškarce. Turisti sve više
putuju biciklima tako se Međimurje priključilo cikloturizmu koji uključuje i sportski
turizam. Međimurje ima velike prednosti za bicikliste i to pokušava iskoristiti s
bike turama. U tabeli možemo vidjeti i da Međimurje brine za otpad, tj.
pokušava se što više otpada sanirati te ponovo upotrijebiti.
4.5 Usporedba  – benchmarking analiza – destinacija
Vulkanland
Vulkanska pokrajina je marketinški projekt lociran na istoku Austrije, na sjeveru
graniči s pokrajinom Ilzbachtal/Feistritztal, a na jugu s Murtalom. Prevladava
blaga klima (Eigner, Krotscheck, Narodoslawsky, Ober, Ritter i Wlattnig, 2009).
Destinaciju Vulkanland smo izabrali za usporedbu iz razloga što je ona na
dobrom glasu u smislu održivosti. Ona je poznata kao „Zelena pokrajina“. Veći
dio prekrivaju šume, livade, voćnjaci i vinogradi, a tu je i rijeka Mura. Vulkanland
u svojoj turističkoj ponudi ima spoj kulinarstva, prirode te termalnih izvora.
Turistima nudi raznoliku ponudu, na istoku su se smjestile toplice dok na jugu
ljubitelji vina mogu pronaći nešto i za sebe. Na rijeci Muri pruža se mogućnost
bavljenja različitim sportovima i rekreacijom te uživanje u čistoj i netaknutoj
prirodi. Upravo zbog ovog napravili smo usporedbu s Međimurjem. U ovoj
destinaciji vidjeli smo sličnosti koje pruža i Međimurje te tako pokušali napraviti
što sličniju usporedbu. Međimurje nazivaju i „zeleni cvetnjak“, isto tako
okruženo je šumama, livadama te rijekom Dravom i Murom. Toplice Sveti
Martin važan su potencijal razvoja turizma Međimurja dok Gornje Međimurje
pruža nezaboravan doživljaj kušanja vina na Vinskoj cesti.
Umrežavanjem čak 79 općina s ukupno nešto više od 100.000 stanovnika još
od 1995. godine rezultiralo je danas općeprihvaćenim projektom kojeg svojim
smatraju svi stanovnici regije. Proizvođači se predstavljaju kao žitelji regije
Vulkanland, a posjetitelji prepoznaju njihove oznake kvalitete i porijekla. Općine
su međusobno povezane i imaju zajednički cilj da uzajamnom suradnjom i
poštovanjem principa održivog razvoja vode računa o ekonomskom napretku
regije, u čemu su, prema svim pokazateljima, i uspjele (Terra-liburna, b.d.).

47

Slika 3: Vulkanland

Izvor: Europa Steiermark, (b.d.)
Pod pojmom održivog razvoja podrazumijeva se razvoj koji zadovoljava potrebe
sadašnje generacije ne ugrožavajući pri tome mogućnosti zadovoljenja potreba
budućih generacija. Naime, pod zajedničkom marketinškom platformom
'vulkanska regija', kao znakom regionalne identifikacije i zaštite, općine su
međusobno povezane u udruženje koje se brine o promicanje Vulkanlanda, a
ovaj razvojni koncept rezultirao je brojnim uspješno realiziranim projektima,
čime je znatno poboljšana ekonomska situacija u nekada izuzetno siromašnoj i
nerazvijenoj regiji (Varaždinska županija, b.d.).
Na području gdje je do prije 2 milijuna godina bilo više aktivnih vulkana danas
postoji mnogo termalnih kupališta i lječilišta, tematiziranih na način da privlače
različite vrste gostiju s obzirom na njihov razlog dolaska u regiju, a svi vrhovi
nekadašnjih vulkana obuhvaćeni su objedinjenom mrežom biciklističkih i
pješačkih staza s uključenim turističkim sadržajima. U posljednjih nekoliko
godina dodjeljuje se tvrtkama certifikati za inovaciju te se mogu pohvaliti
iznimno visokim brojem novih patenata, a čak su osigurali da se otkupom žita u
regiji kreira prepoznatljiva lokalna robna marka brašna koju ugostitelji i mali
kupci rado kupuju (Terra-liburna, b.d.).
Dostignuća regionalnog gospodarstva u Vulkanlandu (Eigner, Krotscheck,
Narodoslawsky, Ober, Ritter i Wlattnig, 2009):
1. 90% radnih mjesta i poduzetnička raznolikost;
2. proizvodnja i obrada regionalnih sirovina;
3. udruženja i socijalna inicijativa, a 90% pokroviteljstva;
4. 95% pripravničkih mjesta i 80% ljetnih radnih mjesta;
5. rad unutar regije;
6. 94% novonastalih poduzeća;
7. regionalna opskrba proizvoda i regionalna potrošnja tih proizvoda;
8. visokokvalificirana radna mjesta, a od toga 28% samostojećih poduzetnika.
Opći ciljevi usmjereni su na upravljanje turističkom regijom i kulinarskom
destinacijom, umrežavanju dionika za postizanje prepoznatljive regije koja
njeguje zanatstvo i rukotvorine i postizanju stopostotne energetske neovisnosti
do 2025. godine (Vulkanland, b.d.b).

48

Posebna zanimljivost vezana za Vulkanland je da svaki od proizvođača u
svojim trgovinama nudi proizvode umreženih proizvođača, i to naravno, po
jednakim cijenama te tu postaje najrazvidnija suradnja nastala iz umrežavanja.
Svaki od njih ima promotivni panel s materijalima ostalih pružatelja usluga i
proizvođača na području što svima daje jasne smjernice kakav marketing treba
poduzeti da bi se postigao uspjeh za cijelu zajednicu koja kroz povećanu
vidljivost postaje konkurentna. Nitko od njih ne djeluje sam za sebe, nego
svatko svakome pomaže u promociji te prodaji proizvoda.  Ostvarivanje jače
prodaja je moguće samo kroz angažiranje kupca (degustaciju), što se može
vidjeti kod svih proizvođača u Vulkanlandu. Svi oni imaju degustaciju/trgovinu te
kupci znaju što žele i mogu kupiti (Vulkanland, b.d.c).
Aktivnost ponuđača - seljaka, malih poduzetnika i pružatelja usluga - počiva na
ideji da je u prirodi sve povezano. S tom idejom započinju svoju priču brojni
interpretacijski centri - od farme svinja (priča animirane svinje: u prirodi je sve
povezano), do sirane, vinarije, tvornice octa i tvornice čokolade. Ideja o
povezivanju je sveprisutna i u marketingu. Proizvođači se povezuju s
posjetiteljima tako da ih pozivaju u svoje proizvodne i prerađivačke pogone te
im objašnjavaju kako rade te rade s ljubavlju prema prirodi, tradiciji i svom
poslu. Posjetitelji doživljavaju novo iskustvo, čuju zanimljivu priču i time stvaraju
novu vrijednost koju su spremni platiti. Proizvođači se povezuju i s turističkim
ponuđačima preko turističkim paketa, s trgovačkim i ugostiteljskim ponuđačima
u dobavljače autentičnih poljoprivrednih i drugih proizvoda, povezuju se i
međusobno kada nastupaju na stranim tržištima ili u drugim regijama. Povezuju
se vertikalno i horizontalno budući da su svjesni da na taj način mogu stvoriti
bolji proizvod, bolji turizam i bolji prihod svojim obiteljima. Vulkanland obuhvaća
područje s približno 100.000 stanovnika, od kojih je samo 3% nezaposlenih.
Većina je zaposlena u poljoprivredi, prehrambeno-prerađivačkoj industriji, obrtu
i turizmu. Prevladavaju male do srednje velike tvrtke s do 20 zaposlenih. U
turizmu se povezuju i zajednički stvaraju te su uvjereni da u okolini u kojoj se
kvalitetno živi i turizmu dobro ide (ibid.).
Za regiju su specifična manja poduzeća. Ugostiteljskih poduzeća je 36% te je to
među najnižim postocima u cijeloj Štajerskoj regiji. Regijski projekt Štajerska
vulkanska pokrajina podijeljen je na tri jednaka dijela koji su jasno pozicionirani.
Ona se dijeli na sljedeća područja: 1. Regija kulinarike 2. Kao europska regija
obrta 3. Regija životne moći (Vulkanland, b.d.a).
Razlozi za takvo pozicioniranje su (ibid.):
1. najveći prosječni prihod;
2. ovo područje ima najveću gospodarsku mogućnost;
3. idealne, male strukture za visoku cjenovnu moć;
4. nizak postotak onečišćenja okoliša;
5. visoka sinergija turizma i ponuđača- seljaka;
6. razne spretnosti i mogućnosti lokalnog stanovništva.

49

Oni su razvili regionalni kulinarski centar, povezali seljake i poduzetnike i
oblikovali prepoznatljivu značku za neke proizvode, tako ima npr. jabučno vino,
prirodni sokovi, pivo, vino i mesne prerađevine. U većini primjera ove i druge
proizvode prodaju pod skupnim imenom. Obrtništvo se može pohvaliti s dugom
i raznolikom tradicijom. Područje se može pohvaliti s kovaštvom, pletenjem
košara, obradom kamena, radom s drvetom i dr. Lokalno stanovništvo je
naučilo cijeniti svoje sposobnosti te su odlučili te sposobnosti i naplatiti te
zaraditi na njima (Vulkanland, b.d.c).
Obrtništvo Vulkanlanda se može opisati kao (ibid.):
1. individualan i kreativan ručni rad;
2. vrhunski proizvodi;
3. inovativni rukodjelci s autentičnosti;
4. međunarodno sudjelovanje na području oblikovanja i razvoja.
Kao treći dio ističe se turizam. Usredotočeni su na obnovu i očuvanje
autentičnosti i osjećaj domaćega. Svojim gostima, osim noćenja, žele dati i
nezaboravan doživljaj. Ovaj odmor namijenjen je prvenstveno obiteljima s
malom djecom te ljubiteljima prirode, wellnessa i mirnog okoliša (ibid.).
U okviru održivog turizma su se usmjerili posebice na energijske projekte.
Energija predstavlja temelj svih djelatnosti. Vulkanska pokrajina raspolaže s
dovoljnom količinom energije te u potpunosti osigura energiju za cijelu regiju
(toplina, energija, gorivo). Udruženje za brigu o otpadcima Radkesburg zajedno
s Vulkanlandom u 2005. godini je pristupilo projektu s ciljem smanjenja
upotrebe energije, odnosno s ciljem povećanja energijske moći te osigurati
nova radna mjesta i povećati kupovnu moć regije. S ovim projektom su htjeli
povećati
regionalnu
vrijednost,
poboljšati
prirodni
okoliš,
poboljšati
gospodarstvo te pokazati primjer drugim regijama (Vulkanland, b.d.b).
Projekt je bio završen 2007. godine, a ubrajao je sljedeće (ibid.):
1. izvedba analize energetskog stanja u 13 općina;
2. obrada i predstavljanje rezultata;
3. izrada energijske vizije 2025;
4. natječaj za 100% energijsku kontrolu.
Energijska vizija 2025 ima za cilj najkasnije do 2025. godine osigurati 100%
potrebne energije u regiji na području topline, goriva i elektrike (ibid.).
Ova regija ima jasno definirana područja djelovanja, a ona su sljedeća (Eigner,
Krotscheck, Narodoslawsky, Ober, Ritter i Wlattnig, 2009):
1. Zajedničko sudjelovanje općina, potpora manjih regija, organizacija i izrada i
provedba projekata.

50

2. Ciljne skupine, radionice, oblikovanje vizije, školski projekti.
3. Cjeloživotno obrazovanje, obrazovni i inovacijski fondovi, seminari,
ekskurzije, predavanje.
4. Plan za mlade u 73 općine, pomoć mladim obiteljima, pomoć kod prvog
zapošljavanja, školski projekti u sudjelovanju s gospodarstvom.
5. Briga za marketing, širenje marketinga, promocija.
6. Razvoj proizvoda i ponude, inovacijska takmičenja.
Ova regija je konkurencijski jaka zbog toga jer predstavlja sigurnost
stanovništvu i poduzećima, uspostavljena je suradnja između općina te su jasno
definirana 3 područja djelovanja (kulinarstvo, obrt i turizam). U Vulkanlandu se
drže sljedećeg (ibid.):
1. procesi ispred projekata;
2. unutarnja prodaja ispred vanjske promocije;
3. regionalno gospodarstvo ispred industrije;
4. kvaliteta ispred kvantiteta;
5. dugoročnost ispred akcije;
6. zajedno a ne pojedinačno;
7. praksa ispred teorije;
8. postojeće ispred novogradnje;
9. očuvati dobre stvari, a slabije izbaciti;
10. kultura i kvaliteta življenja ispred gospodarske rasti.
Indikatori koji se vežu uz ovu destinaciju (Vulkanland, b.d.a):
1. Broj regionalnih novonastalih poduzeća
Od 2000. godine je došlo do iznadprosječnog broja novonastalih poduzeća u
regiji, prosječno je na godišnjoj razini ustanovljeno 260 novih poduzeća, a
zatvoreno 80.
2. Rast gospodarske moći i rast plaća
Regija je usmjerena na razvoj i obradu regionalnih izvora, smanjene
migracijskog toka i na dobivanje visoko kvalificiranih radnih mjesta. U skladu s
regionalnom strukturom radi se na obnovi poljoprivrede, razvoju centra za
recikliranje i ekološki programi, širenju energetske opskrbe s obnovljivim
izvorima energije te na regionalnom korištenju bio sustava. Potpuno bi se

51

iskoristile i sposobnosti u turizmu, turizam izvan grada, obnova starih zgrada i
kulturnog turizma.
3. Turistička djelatnost - rast noćenja
Broj noćenja se od 2001 smanjuje. U razdoblju 2002.-2005. noćenja su se
smanjila za 16%. Termalne općine su u istom razdoblju izgubile 7% noćenja, ali
se stanje od 2006., kada su otvorene nove terme, mijenja. U razdoblju 2002.-
2005. prihod se smanjio za 6.1%, s 216.275 u 2002. godini na 203.062 u godini
2005.
Graf 8: Prihod Vulkanlanda 2002.- 2005.
26%
25%
25%
24%
2002
2003
2004
2005

4. Broj proizvoda i kretanja pod oznakom „Steirisches Vulkanland“
Josef Ober projektirao je brojne modele u području regionalnog razvoja te ima
svoje mišljenje o Vulkanlandu. Smatra da sve što se nalazi u Vulkanland ima i
vrijednost. Ime „Steirisches Vulkanland“ nije samo ime, nego je i znak pod kojim
je moguće pronaći više od 400 proizvoda, posebno na području kulinarstva,
obrta i turizma. Tu se nalaze regionalna vina, šunke, ulja, pivo,, ocat, rakija i dr.
koje proizvode različiti regionalni proizvođači.
5. Inovativnost
Regija je svjesna važnosti inovacije, posebno u gospodarstvu, i želi na tom
području postizati bolje rezultate. U Vulkanlandu se od 2004 godine dobiva i
regionalna
inovacijska
nagrada
„innovationspreis“.
Tako
na
području
kulinarstva, obrta i turizma svake godine dobivaju nagrade za najbolje
inovativne proizvode.
Zaključak:
U Vulkanlandu smatraju da je suradnja i umrežavanje nositelja ruralnog razvoja
ključ uspjeha za rad, a sudjelovanje zajednice temeljni pokretački faktor za
uspjeh. Oni su sebi zadali cilj, a on se provodi kroz oživljavanje nematerijalne i
kulturne baštine. Na tržištu ima mjesta za sve vrste proizvoda, a inovativni i
ekstravagantni marketing mix je temelj razvoja. Svaki proizvođač mora imati cilj,

52

a kao najviši cilj treba si zadati kvalitetu. Osiguranje kvalitete provodi se kroz
pojedinačne mjere, smatraju u Vulkanlandu. Kao potencijal se ističu ruralna
područja te se upravo ruralni turizam smatra potencijalom za daljnji razvoj
turizma. Ističe se da je razvoj turizma moguć svugdje samo je potrebna volja,
vrijeme i predanost. U Vulkanlandu je rad postao način življenja.

53

5 EMPIRIJSKI DIO ISTRAŽIVANJA - REZULTATI,
ANALIZA I INTERPRETACIJA PRIKUPLJENIH
PODATAKA
5.1 Istraživačka pitanja
Na početku pisanja ovog rada postavili smo ciljeve: opisati pojam održivog
turizma, opisati indikatore održivog turizma, opisati elemente održivosti u
Međimurju, opisati Međimurje kao turističku destinaciju, opisati trenutnu ponudu
u Međimurju i predstaviti konkurenciju te opisati rezultate izvedenih intervjua i
anketnih upitnika kao i opisati buduće stanje.
U magistarskom radu zadali smo dva istraživačka pitanja:
1. Da li su turistički proizvodi u Međimurju u cijelosti takvi da upotrebljavaju i
ubrajaju elemente održivosti.
2. Da li je trend rasta povezan s elementima održivosti, kako je on povezan s
održivosti te da li ga treba promijeniti.
Na temelju anketnih upitnika postavljene su hipoteze:
1. Većina anketiranih smatra da je održivi razvoj važan za razvoj turizma u
Međimurju.
2. Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno
uključeni u turističku ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za razvoj.
5.2 Metode istraživanja
Na početku pisanja ovog rada pretpostavke su bile da ćemo naići na dovoljno
literature na ovu temu kako bi prikupili i dobili potrebno znanje za pisanje rada
te da će glavni akteri za razvoj turizma u Međimurju sudjelovati u pisanju rada i
potpomagati svojim znanjem, informacijama i iskustvom koje su stekli radom u
turizmu Međimurja. Prikupili smo dovoljno literature na ovu temu. Brojni autori
pišu o održivom turizmu te potiču održivi turizam u svim dijelovima. Akteri za
razvoj turizma u Međimurju sudjelovali su svojim znanjem i iskustvom te su se
odazvali intervjuu.
Na početku pisanja rada smatrali smo da bismo mogli naići i na problem s
dobivanjem dovoljno ispravno riješenih anketnih upitnika i da bi mogao biti mali
odaziv osoba iz dotičnih organizacija, odnosno da bi se moglo dogoditi da malo
osoba želi biti intervjuirano.  Problem koji je postavljen na početku pisanja ovog
rada pokazao se točnim, odnosno odaziv osoba iz dotičnih organizacija
intervjuu bio jako malen te od nekih organizacija nismo dobili nikakav odgovor.
Poslan je 61 obrazac na različite adrese za intervju, a dobili smo tek 8
ispunjenih odgovora. Na neke adrese se upitnik slao više puta, no odgovora nije
bilo, a kod nekih organizacija smo saznali da su nosioci glavne dužnosti
spriječeni ili na poslovnom putu. Vodeće organizacije turizma u Međimurju

54

imaju posla s organizacijom manifestacija tako su u ovo vrijeme u pripremama
za blagdansko vrijeme. Iako smo probali na više načina doći do vodećih
organizacija (putem e-maila, putem telefonskog razgovora), nažalost negdje
nismo dobili nikakav odgovor.
U teoretičnom dijelu je upotrijebljena metoda deskripcije kojom su se predstavili
glavni pojmovi vezani uz ovaj rad. U radu su korišteni intervju i anketa kojima se
dobivaju rezultati potrebni za uvid u detaljne informacije vezane za ovaj rad. U
anketi ispitanicima su se postavljala pitanja vezana uz turizam Međimurja, a
koja su s područja održivog razvoja. Prikupljeni rezultati su predstavljeni
pomoću tabela i grafikona.
5.3 Dobiveni rezultati istraživanja
Benchmarking analiza s destinacijom Vulkanland, prema istim indikatorima,
pokazuje nam sljedeće rezultate:
1. Rast gospodarske moći i rast plaća
U tabeli        označuje povećanje vrijednosti, a      smanjenje vrijednosti.
Tabela 11: Prikaz bruto domaćeg proizvoda Međimurja
Bruto domaći proizvod Međimurske županije
2013.
7,3 milijarde kuna
962 milijuna eura
2000.-2013.
87%

Područje Međimurje
2010.-2013.
1,1%
Područje Hrvatska
2010.-2013.
3,3%
Bruto domaći proizvod po stanovniku
2013.
8.481 eura

2000.-2013.
94,6%

Izvor: Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014
U gospodarskoj strukturi dominira industrija koja je u 2013. godini generirala
bruto dodanu vrijednost od 40% Županije, potom slijede trgovina na veliko i
malo, prijevoz, smještaj, priprema i usluživanje hrane s 14% te poljoprivreda i
šumarstvo s 8% dodane vrijednosti. Uslužne djelatnosti su povećale udio s 12%
u 2000. na 14% u 2013. godini (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i
Marković, 2014).
Tabela 12: Prikaz zaposlenih i nezaposlenih osoba te grane gospodarstva u
Međimurju
Struktura zaposlenih
2014.
29,9 tisuća osoba zaposleno
2015.
5.219 nezaposlenih
osoba
16,3% manje nego
2014.
Broj zaposlenih u turizmu
2015.
1021
2014.
969

55

2013.
837
2012.
718
Grane gospodarstva
Industrija
43%
Građevinarstvo
8%
Trgovina
11%
Obrazovanje
9%
Usluge smještaja i hrane
3%
Ostale djelatnosti
24%
Izvor: Visit Medimurje, (b.d.b); Državni zavod za statistiku, (b.d.)
2. Turistička djelatnost - rast noćenja
U sjevernoj Hrvatskoj ostvareno je tijekom 2013. godine pola milijuna noćenja u
komercijalnim smještajnim kapacitetima. Krapinsko-zagorska županija ima
najveći tržišni udio od 35,5% ukupnih noćenja, slijede Varaždinska (22%) i
Međimurska (20%), a potom Zagrebačka (17%) i Koprivničko-križevačka
(5,5%). Međimurska županija je ostvarila u razdoblju 2001.-2013. daleko najviši
rast turističke potražnje u odnosu na sve izravne konkurente s područja
sjeverne Hrvatske rastući u posljednjih desetak godina po stopi od 19,9% dok
su ostale županije zabilježile prosječan godišnji rast noćenja od 2,1%. To je
rezultiralo promjenom konkurentske pozicije Međimurja, od županije s
najmanjim udjelom noćenja u 2001. godini (6,5%) do sadašnjeg trećeg mjesta,
preskačući, Koprivničko-križevačku i Zagrebačku županiju te se približavajući
udjelu Varaždinske županije (Institut za turizam,2014).
Tabela 13: Prikaz kretanja proizvoda pod oznakom
Atributi Međimurja
1. Najmanja,
2.najuređenija,
3.
najpoljoprivreda,
4. najpoduzetnija

1. Lječilišni i
medicinski turizam
2. Zeleno i ruralno
Kultura: 'Insula', 'Hortus', Zrinski,
Sv. Jeronim, Steiner,
gastronomija i vino, pjesma,
rudarstvo, mlinarstvo, košare
Sport: Biciklizam, SRC Mladost,
gimnastika, na vodi, adrenalin,
odbojka, badminton, ribolov i lov
Zdravlje: Wellness Sv. Martin

Priroda:
1. Omeđena
UNESCO parkom
Mura-Drava,
2. vode,
3. vinogradi i
ravnica

Tržišni trendovi
1. Zeleno i
prirodno 2.
Autentično
3. Aktivno Učenje
4. 'rad na sebi'
5.  Zdrav život
Ključne odrednice Međimurja:
Prostor: Otok, vode, sklad,
UNESCO park, Mura i Drava
Poduzetni Sadržaji: Sport,
rekreacija, wellness, hrana
Brend koncept Međimurja:
OAZA IZMEĐU MURE I DRAVE +
ZDRAV ŽIVOT, U POKRETU
Izvor: Institut za turizam,2014

56

1. Broj proizvoda i kretanja pod oznakom
Obje komponente postavljenog destinacijskog brend koncepta Međimurja
odražavaju istinske atribute mjesta, diferenciraju Međimurje od okruženja i
relevantne su suvremenim turistima: ‒ „Oaza između Mure i Drave“ – temelji se
na povijesnom nazivu Međimurja Insula intra Dravum et Muram, pri čemu
zamjena „otoka“ s terminom „oaza“ ovdje služi da bi se asociralo ne samo na
izdvojenost, već prizivajući uobičajeno pozitivne konotacije oaze, ukazalo na
Međimurje kao izuzetno uređen, očuvan, lijep i, svime time, poseban prostor.
Korištenje toponima Mura i Drava u funkciji je, također, lakšeg lociranja
(nepoznatog) Međimurja na geografskoj karti, odnosno njegovog lociranja na
„mentalne karte“ posjetitelja; ‒ „Zdrav život … u pokretu“ – veže se, prije svega,
uz poduzetnost Međimuraca, uz dominirajuće turističke sadržaje, poput, ponude
sporta, rekreacije i wellnessa, uz lokalnu proizvodnju zdrave hrane (ali i uz vode
kojima Međimurje obiluje, filozofiju R. Steinera, labirinte itd.). Aktivnost i rad na
vlastitom fizičkom i mentalnom zdravlju nedvojbeno su poželjni atributi
suvremenog odmora, a pozicija „specijalista“ za zdravi, sportsko-rekreativni stil
života ili za „… zdravi život u pokretu …“ koju Međimurje može izgraditi nije
zauzeta u okruženju (iako „zdravljem i rekreacijom“ brojni dakako koketiraju)
(Institut za turizam, 2014).
2. Inovativnost
EU je orijentiran ka „pametnom“ razvoju gospodarstva utemeljenom na znanju i
inovacijama, poticanje učenja i kreativnosti u različitim oblicima turističke
ponude te je navedeno pretpostavka stvaranja konkurentske prednosti.
Inovativnost je, stoga, temeljno načelo turističkog razvoja Međimurja (ibd.).
Primjeri dobre inovativnosti u Međimurju:
1. Tvrtka Tehnix, Donji Kraljevec je vodeća eko industrija, proizvodi strojeve i
opremu za zaštitu okoliša. Njihov cilj je primjena novih tehnologija za
ostvarenje
novih
rezultata
u
gospodarenju
otpadom.
Inovativnim
tehnologijama žele zaustaviti zagađenje zraka, vode i zemlje te ostvariti
održivu budućnost. Uz tvornicu, u vlasništvu tvrtke Tehnix je i benzinska
postaja Kraljica te hotel Kralj (Tehnix, b.d.).
2. Portal Visit Međimurje financiran je iz projekta Grow Mobile koji zajedno s
partnerima iz Bugarske i Njemačke provodi Regionalna razvojna agencija
Redea d.o.o. Međimurje.  Glavni cilj projekta je potaknuti regionalni razvoj
spajanjem inovativnih usluga i korištenjem mobilnih tehnologija te ojačati
razvoj turizma. Portal je prilagođen mobilnim uređajima, poput, pametnih
telefona te tablet uređaja. Na portalu je izrađena detaljna baza podataka o
turizmu koja uključuje cijelo Međimurje. Ideja vodilja portala bila je
korištenjem novih tehnologija turistima približiti cjelokupnu turističku ponudu
te promovirati Međimurje kao atraktivnu destinaciju (Visit Medimurje, b.d.b).
3. Nikola Budiša sa svojim timom stoji iza LM Komunikacija i projekta Lovely
Međimurje. Internetska stranica Lovely Međimurje prezentira Međimurje kao
turističku destinaciju te joj je cilj poticanje gospodarske aktivnosti Međimurja.
Projekt ima veliki utjecaj na razvoj turizma u Međimurju te daje uvid u

57

cjelokupnu turističku ponudu. Tim se ponosi s milenijskim fotografijama te
snimkama iz zraka (Emedjimurje, b.d).
5.4 Analiza stanja indikatora i resursa u Međimurju
Prednosti razvoja održivog turizma na prostoru Međimurske županije očitava se
u proširenju postojeće turističke ponude, proširenju turističkih poslovanja na
proljetne i jesenske mjesece, ulazak i red županija iz zemalja koje prate svjetski
turistički trend te mogućnost ostvarivanja većih prihoda od turizma. Istodobno
se potiče očuvanje izvornih običaja, očuvanje starih zanata, socio-kulturne
posebnosti međimurskog kraja te primarne tradicionalne seljačke proizvodnje i
prerade poljoprivrednih proizvoda.
Tabela 14: Indikatori za mjerenje učinka provedbe na primjeru Međimurje
INDIKATORI
NAČIN VREDNOVANJA
IZVOR PODATAKA
EKOLOŠKI

Zaštićena priroda
Udio (%) površine
zaštićene prirode u
ukupnoj površini opčine
Muzej Međimurja
Primjer Međimurja: Zaštićena područja prirode koja su u kategoriji
značajnog krajolika stekla takav status 2001. godine s 14.469 ha ili 20%
površine županije dok je u proceduri za proglašenje regionalnim parkom
predviđeno proširenje zaštićenih međimurskih područja na ukupno 23.123
ha čime bi Međimurje imalo 32% svog teritorija sa statusom zaštićenog
područja, što je poprilično visok postotak s obzirom na to da kontinentalni
dio Hrvatske u prosjeku ima 9,06% takvih područja (Regionalna razvojna
agencija Međimurje, 2009).
EKONOMSKI

Specifičan prag noćenja
Odnos noćenja i
stanovništva u
opčini/gradu
Državni zavod za
statistiku
Zaposleni u turizmu i
ugostiteljstvu
Udio (%) broja
zaposlenih  pravnih
osoba u turizmu i
ugostiteljstvu u ukupnom
broju zaposlenih u
pravnim društvima po
općinama
Državni zavod za
statistiku
Primjer Međimurja:  Od ukupnog broja pravnih osoba u gospodarstvu
županije (2.082 tvrtki), na djelatnost turizma otpada 123 subjekta(udio
5,9%). Po broju zaposlenih u turističko-ugostiteljskoj djelatnosti
Međimurske županije u 2008. godini taj je udjel samo 2,11%, koliko čini
519 prosječno zaposlenih u županiji (Sušec, 2010).
SOCIOKULTURNI

Kulturno povijesna
baština
Gustoća registrirane,
zaštićene, kulturno-
povijesne baštine po
općinama
Muzej Međimurja
Uz zaštićenu prirodnu baštinu ističe se i zaštićena kulturna baština, među

58

kojom su tri lokaliteta od nacionalnog značaja: kompleks Staroga grada u
Čakovcu, kapela sv. Jelene u Šenkovcu i crkva sv. Jeronima u Štrigovi.
Nadalje, na području Županije nalazi se osam preventivno zaštićenih
kulturnih dobara, 47 nepokretnih zaštićenih kulturnih dobara te 31 pokretno
zaštićeno kulturno dobro.  Od nematerijalnih kulturnih dobara s područja
Međimurske županije ističu se: Međimurska popevka, Štrigovska skupina
govora, tradicijsko lončarstvo na području sjeverozapadne Hrvatske,
Umijeće izrade i sviranja cimbale u Podravini, Međimurju i Hrvatskom
zagorju, Umijeće izrade tradicijskih božićnih jaslica s područja SZ Hrvatske,
Umijeće izrade tradicijskih dječjih igračaka s područja sjeverozapadne
Hrvatske, Umijeće izrade tradicijskog božićnog nakita - kinč na području SZ
Hrvatske, Umijeće vađenja zlata – zlatarenje u Međimurju (Ministarstvo
turizma Republike Hrvatske, b.d.).
Poznavanje i
razumijevanje jezika
Udio (%) turista koji
razumiju jezik lokalnog
stanovništva u ukupnom
broju turista
Turistička zajednica
Stavovi lokalne
zajednice
Stavovi stanovništva,
vlasnika smještajnih
objekata i predstavnika
opčine i gradova
Terensko
anketiranje i
intervjuiranje

5.5 Prikaz rezultata anketa
U ovom diplomskom radu anketirali smo lokalno stanovništvo. Anketom se želi
saznati mišljenje lokalnog stanovništva o održivom turizmu Međimurja. Anketa u
kombinaciji s intervjuom će pomoći u rješavanju postavljenih hipoteza koje
želimo potvrditi. Na temelju anketnih upitnika postavit ćemo hipoteze:
1. Većina anketiranih smatra da je održivi razvoj važan za razvoj turizma u
Međimurju.
2.  Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno
uključeni u turističku ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za razvoj.
Anketa je bila izrađena pomoću Google obrasca za ankete. Bila je javno
objavljena na internetskoj stranici Google obrasci, portalu Facebook te u raznim
grupama na portalu Facebook. Prikupljeno je i obrađeno 79 anketa. Anketa se
sastoji od 10 pitanja koja su ispitanici popunjavali prema Likertovoj ljestvici (u
potpunosti se slažem, slažem se, neutralan, ne slažem se, u potpunosti se ne
slažem). Anketna pitanja bila su sastavljena tako da je svako od njih opisivalo
jedan indikator vezan uz održivi turizam Međimurja. Pitanja su opisivala
ekonomske, ekološke, sociokulturne i tehnološke indikatore.

59

Prikaz rezultata anketa biti će prikazan pomoću grafikona.
Graf 9: Prikaz odgovora ankete o količini i kvaliteti raznovrsnosti ponude
turizma u Međimurju
10%
28%
19%
42%
1%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Neutralan
Ne slažem se
U potpunosti se
ne slažem

Prvo pitanje u anketi povezano je s ekonomskim indikatorom, a opisuje
investicije u turizmu. Ispitanici nisu zadovoljni s količinom i kvalitetom
raznovrsnosti ponude turizma u Međimurju, 42% ispitanika se ne slaže s ovom
izjavom, 19% je neutralno, njih 28% se slaže s ovom izjavom, dok se tek 10% u
potpunosti zadovoljno s ponudom turizma u Međimurju. Ovo pitanje povezano
je s drugom hipotezom koju smo zadali na početku pisanja rada, a ona glasi:
Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno uključeni
u ponudu Međimurja te da ima mjesta za razvoj. Ovo pitanje može se povezati
s drugim dijelom hipoteze, da još uvijek ima mjesta za razvoj ponude u
Međimurju, a upravo i ispitanici svojim rezultatima anketa ukazuju na to da
treba i ima mjesta za razvoj ponude u Međimurju.
Graf 10: Prikaz rezultata ankete o povećanju poreza na usluge u ugostiteljstvu i
turizmu
14%
28%
24%
29%
5%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Nutralan
Ne slažem se
Upotpunosti se
ne slažem

Drugo pitanje koje smo postavili ispitanicima isto je vezano uz ekonomski
indikator, prihodi. Zanimljivo je u ovom pitanju da odgovori ispitanika ne daju

60

odgovor na postavljeno pitanje, odnosno ne možemo isčitati kvalitetne rezultate
jer se postotci razlikuju u jako malenom razmaku: 28% ispitanika se slaže s
ovom tvrdnjom dok se 29% ispitanika ne slaže s tvrdnjom. Kad bismo zbrojili
postotke, dobili bismo rezultat da se 34% ispitanika ne slaže s tvrdnjom te 42%
ispitanika se slaže, a 14% je neutralno.
Graf 11: Prikaz rezultata ankete o zagađenju okoliša zbog korištenja javnog
prijevoza
6%
22%
19%
45%
8%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Neutralan
Ne slažem se
U potpunosti se
ne slažem

Treće pitanje povezano je s ekološkim indikatorom, potrošnjom energije.
Ispitanici se ne slažu s tvrdnjom da turisti koji posjete Međimurje zbog korištenja
javnog prijevoza zagade okoliš više, nego lokalno stanovništvo, čak njih 46%
misli tako. U potpunosti se ne slaže s ovom tvrdnjom 8% ispitanika, 19%
ispitanika je odgovorilo neutralno, 21% ispitanika se slaže s ovom tvrdnjom, a
6% se u potpunosti slaže. Iako kroz Međimurje prođe veliki broj turista, ono
svejedno i nakon odlaska turista ostaje čisto.
Graf 12: Prikaz rezultata anketa o proizvodnji otpada
16%
50%
14%
15%
5%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Neutralan
Ne slažem se
U potpunosti se
ne slažem

Četvrto pitanje koje je postavljeno ispitanicima vezano je uz ekološki indikator,
proizvodnju otpada. Njih 49% smatra da je proizvodnja otpada povećana

61

tijekom ljetnih mjeseci kada je aktualna ljetna sezona. S ponuđenom tvrdnjom u
potpunosti se slaže njih 17% dok je 14% neutralno.
Graf 13 :Prikaz rezultata anketa o zaštićenim kulturnim objektima u gradu
Čakovcu
8%
36%
30%
25%
1%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Neutralan
Ne slažem se
U potpunosti se
ne slažem

Sociokulturni indikator, zaštićena kulturna baština, opisuje sljedeće pitanje koje
je bilo postavljeno ispitanicima. Ispitanici smatraju da Čakovec kao glavni akter
turizma ima  puno zaštićenih kulturnih objekata, 36% ispitanika to smatra. Njih
30% odgovorilo je neutralnim odgovorom na ovo pitanje dok se čak 25% ne
slaže s tvrdnjom.
Graf 14: Prikaz rezultata anketa o zadovoljstvu stanovništva s ponašanjem
turista
14%
30%
20%
33%
3%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Neutralan
Ne slažem se
U potpunosti se
ne slažem

Šesto pitanje u anketi opisuje zadovoljstvo lokalnog stanovništva, sociokulturni
indikator. Ni u ovom pitanju odgovori ispitanika nisu dovoljno kvalitetni da bismo
mogli odrediti postotak zadovoljstva. Njih 30% slaže se s ovom tvrdnjom, 33%
se ne slaže, a čak 20% njih ispunilo je anketu neutralnim odgovorom. Kada
bismo zbrojili rezultate kao u prethodnom pitanju gdje smo imali sličnu situaciji,

62

dobili bismo rezultate da se 36% ispitanika ne slaže, a 44% ispitanika se slaže s
ovom tvrdnjom.
Graf 15: Prikaz rezultata anketa o zadovoljstvu komunikacije

18%
41%
23%
18%
0%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Neutralan
Ne slažem se
U potpunosti se
ne slažem

Sedmo pitanje koje smo postavili ispitanicima vezano je uz sociokulturni
indikator, uz jezično razumijevanje. Njih 42% smatra da turisti mogu biti
zadovoljni s mogućnošću komunikacije s radnicima u turizmu. Zanimljivo u
ovom pitanju je da niti jedan ispitanik nije ispunio odgovor da se u potpunosti ne
slaže s ovom tvrdnjom.
Graf 16: Prikaz rezultata anketa o razvijenoj kulturi recikliranja otpadom
33%
48%
8%
8% 3%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Neutralan
Ne slažem se
U potpunosti se
ne slažem

Tehnološki indikator, recikliranje, povezan je uz osmo pitanje koje smo postavili
ispitanicima u anketi. Ispitanike smo upitali da li se slažu s tvrdnjom da lokalno
stanovništvo Međimurja ima razvijenu kulturu recikliranja otpada: 49% ispitanika
slaže se s ovom tvrdnjom, a 33% se u potpunosti slaže.

63

Graf 17: Prikaz rezultata anketa o razvoju novih tehnologija
24%
49%
18%
4% 5%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Neutralan
Ne slažem se
U potpunosti se
ne slažem

Sa sljedećim pitanjem pokušali smo od ispitanika saznati da li vlast Međimurja
radi kontinuirano na razvoju novih tehnologija, npr. kanalizacije: 49% ispitanika
se slaže s ovom tvrdnjom, a 24% se u potpunosti slaže, tj. oni smatraju da vlast
radi na razvoju tehnologija.
Graf 18: Prikaz rezultata anketa o razvijenosti manifestacija koje privlače turiste
24%
49%
18%
8% 1%
U potpunosti se
slažem
Slažem se
Neutralan
Ne slažem se
U potpunosti se
ne slažem

Za kraj smo upitali ispitanike o zaposlenosti koja je povezana s ekonomskim
indikatorom. Ispitanici (49%) se slaže da se u Međimurju razvijaju manifestacije
koje privlače turiste te tako potiču zapošljavanje u turizmu.
5.5.1 Sažetak anketa
Prema rezultatima iz anketa možemo zaključiti da ispitanici nisu zadovoljni s
količinom i raznovrsnošću ponude u Međimurju te da svakako ima mjesta za
razvoj i napredovanje.
Iako znamo da turisti stalno teže nečem novom i boljem, zanimljivo je da je
takav stav i lokalnog stanovništva, oni isto žele nešto više i bolje. Svakako je to

64

dobro za aktere turizma u Međimurju jer lokalno stanovništvo tako daje do
znanja da nisu odustali od turizma u Međimurju te da se bore za bolji i
kvalitetniji život, ali i turizam.
Ispitanici se ne slažu s tvrdnjom da turisti zagađuju okoliš više, nego lokalno
stanovništvo, vjerojatno zato jer je Međimurje i nakon odlaska turista i dalje
čisto i lijepo uređeno. Svakako se može primijetiti i da turisti imaju tu kulturu
odlaganja otpada u propisane kante, a ne na zelene površine.
Polovina ispitanika se slaže da je u ljetnim mjesecima povećana količina
otpada. Smatramo da je razlog tome što najviše turista u Međimurju boravi u
ljetnim mjesecima, a s većim brojem turista, raste i postotak otpada. Najviše
turista posjećuje Međimurje u ljetnim mjesecima (može se vidjeti iz podataka u
ovom radu) te je iz tog razloga neizbježno ne imati povećani otpad.
Čakovec kao najveći i glavni grad Međimurja ima najviše zaštićenih kulturnih
objekata, s ovom tvrdnjom se slaže 36% ispitanika. Ispitanici smatraju i da je
lokalno stanovništvo dobro obrazovano te koristi strane jezike i lako se
sporazumijeva s turistima, 42% ispitanika se slaže s tvrdnjom postavljenom u
anketi.
U Međimurju trenutno djeluju 3 poduzeća koja se bave odlaganjem otpada,
lokalno stanovništvo je steklo kulturu odlaganja otpada pomoću ovih poduzeća.
Ova poduzeća dijele kante u koje lokalno stanovništvo mora razvrstavati i
odlagati otpad prema određenoj namjeni.
Na dva pitanja u ovoj anketi nismo dobili kvalitetne odgovore od ispitanika, a to
su pitanja vezana uz povećanje poreza, da li je s povećanjem poreza smanjen
prihod u turizmu i pitanje o zadovoljstvu s ponašanjem turista. Na prvo pitanje
vjerojatno nismo dobili kvalitetan odgovor zato jer lokalno stanovništvo još
uvijek nije dovoljno upoznato s porezom te još uvijek nema kvalitetnih rezultata
koji pokazuju kakvi su bili rezultati nakon povećanja poreza. Na drugo pitanje,
na koje nismo dobili kvalitetan odgovor vjerojatno je posljedica činjenice da
svaki čovjek ima svoje mišljenje o svakom pojedinom turistu, tako nekome više
smeta npr. buka koju rade turisti, a nekome manje, neko više gleda uljudnost, a
neko manje. Takve sitnice rade velike razlike u mišljenju svakog pojedinca.
5.5.2 Sažetak intervjua
Prema rezultatima intervjua možemo zaključiti da se ispitanici slažu da u
Međimurju ima sve više turista te posjetitelja koji dolaze u ovu regiju. Toplice
Sveti Martin se ističu kao glavni akteri turizma u Međimurju te manifestacija
Porcijunkulovo kojoj broj posjetitelja iz godine u godinu raste. U Međimurju
svakako ima mjesta za nove investicije u turizam.
U planu je izgradnja toplica u Draškovcu, vanjski bazeni u Čakovcu, sve više se
ulaže u cikloturizam, a planirana je i obnova Starog grada Zrinski. Iako Muzej u
Čakovcu ne bilježi porast posjetitelja, kao razlog se ističu radovi, oni su
mišljenja da bi sljedeće godine mogao porasti broj posjetitelja.

65

Ispitanici kod tvrdnje o promociji turizma smatraju da Međimurje ne ulaže u
promociju u mjeri u kojoj bi moglo, znači svakako ima mjesta za razvoj i
napredak te očekuju veću promociju. Ispitanici su podijeljeni oko mišljenja da li
se turisti vraćaju u ovu regiju, neki smatraju da se oni vraćaju, drugi pak da
Međimurje još uvijek nema što ponuditi turistima za više dana te da se oni
vraćaju jedino ako su bili zadovoljni prijašnjim posjetom.
EU fondovi nisu uvelike razvijeni na području Međimurske županije, obiteljska
gospodarstva trebaju se proširiti, motivirati te potražiti daljnje mogućnosti za
razvoj. Ispitanici smatraju da je papirologija za EU fondove komplicirana te da
se Međimurci ne žele potruditi i uložiti više truda da dobiju ove fondove, a
možda je razlog upravo ovome i to da oni nisu dovoljno upoznati s fondovima i
financiranjem iz fondova. Oni smatraju da još uvijek postoji mogućnost za razvoj
te da bi mogao biti veći prostor za napredak.
Zanimljivi su odgovori koje smo dobili na pitanje vezano uz povećanje poreza u
ugostiteljstvu, ispitanici koji imaju objekte vezane za ugostiteljstvo smatraju da
je povećanje poreza svakako prepreka za njih, ono predstavlja veliko
ograničenje i uništit će ugostiteljstvo dok ostali smatraju da ono nema posljedica
za ugostiteljstvo. Institucije su upoznate s kulturnom baštinom Međimurja, no
oni smatraju da je nedovoljno isticanje i promocija kulturnih dobara, da treba
raditi na zaštiti tih dobara te da postoji još dobra koja bi trebalo zaštititi.
Svi oni smatraju da lokalno stanovništvo dobro barata stranim jezicima, ističu
se, prije svega, engleski i njemački jezik. Blizina Slovenije ne predstavlja jezičnu
barijeru jer su hrvatski i slovenski jezik slični te se s turistima lako
sporazumijeva. U desetom pitanju ispitanici su mišljenja da je komunalna
razvijenost na visokom nivou, da poduzeća imaju potrebne kapacitete za rad, a
lokalno stanovništvo je zadovoljno efikasnim radom odrađenim nakon
manifestacija.
Ispitanici ističu problem kod kanalizacije, da nema kolektora, kompletne
otpadne vode završavaju u vodotocima bez pročišćavanja što svakako nije
dobro za okoliš.

66

6 POTENCIJALI BUDUĆEG RAZVOJA ODRŽIVOG
TURIZMA NA PODRUČJU MEĐIMURJA
Sa stajališta perspektive budućeg razvoja zadatak je izdvojiti ona bitna obilježja
utvrđena u osnovnoj analizi koja predstavljaju osnovne snage, odnosno slabosti
razvoja. Zadatak je utvrditi osnovne razvojne mogućnosti i prijetnje daljnjem
gospodarskom i društvenom razvoju županije.  Svaka županija ima neku daljnju
misiju, viziju i određene ciljeve. Međimurska županija zadala si je veliki cilj:
jačanje gospodarstva, pitanje očuvanja prirode i okoliša te, najvažniji za
turizam, pitanje obrazovanja ljudskog potencijala. Marketing planom daje se do
znanja,da Međimurska županija iako u podosta lošem izdanju, nije odustala i
dalje se bori te teži da parira konkurenciji, da ide u borbu s onim najboljima te
da i dalje privuče goste s pozitivnim stranama. Edukacija ljudskih potencijala u
Međimurskoj županiji počela se u velikim postocima razvijati jer neobrazovano
lokalno stanovništvo nikako nije dobro za razvoj turizma što je prepoznao i
lokalno stanovništvo te dolazi na seminare i radionice. S godinama će se otvoriti
i toplice u Draškovcu te će one trebati obrazovane ljude, a najviše lokalno
stanovništvo koje će pridonijeti razvoju turizma u Međimurju.
6.1 Vizija razvoja i strateški ciljevi
Razvoj županije temelji se na dvije osnovne snage, na razvijenom
poduzetništvu s jakim i prepoznatljivim rastom i tradicijom te na prirodnoj i
kulturnoj baštini. Željeni imidž se povezuje s konceptima zdravog života,
zelenila, čistoće i zdravlja te sklada čovjeka i prirode, ekološkog prostora rijeka,
ali ističe se i važnost povijesti i kulture (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić
Živoder i Marković, 2014).
Vizija Međimurja temelji se na pet stupova kroz zajedničku platformu djelovanja
u svrhu postizanja nekog cilja (ibid.):
1. Međunarodna konkurentnost i vidljivost: ponuda inovativnih turističkih
doživljaja usklađenij s trendovima.
2. Proizvodna fokusiranost: splet turističkih proizvoda zasnovanih na zdravom i
dinamičkom odmoru.
3. Bogatstvo raznolikosti sadržaja: rijeke, jezera, brežuljci i ravnice, gradovi i
sela te različiti sadržaji bogatstvo su Međimurja.
4. Ekološka odgovornost: zaštita turističkog bogatstva i potencijala.
5. Integriranost i poticajnost: pozitivno poduzetničko okruženje i njegov razvoj.
S ovim stupovima dolazimo do definirane vizije Međimurja 2025.: Razvijajući se
na principima održivosti, Međimurje je prepoznata i visoko poželjna destinacija
dinamičnog i zdravog odmora koja aktivnim i znatiželjnim posjetiteljima nudi
iskustva wellnessa i sporta, učenja i zabave, fine hrane i vina, bogate kulture i
očuvane prirode (Institut za turizam, 2014).

67

Glavni cilj Međimurske županije je: jačanje tržišne pozicije Međimurja kao
proizvodno profiliranog proizvoda. Ključni elementi u odnosu na konkurenciju
Međimurja su: zdrav život i bogatstvo i raznolikost sadržaja. Ključni elementi
Međimurja u konkurentskom okruženju vezuju se na zdrav život i zdravu hranu,
ambijent prostora te bogatstvo i raznolikost prirodnih vrijednosti opisanim
autohtonim, autentičnim i inovativnim turističkim proizvodima (Telišman-Košuta,
Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).
Prema prethodnoj tabeli napravljena su i tri prioriteta važna za Međimurje:
Prioritet 1.: Promicanje znanja i inovacija u turizmu kroz poticanje razvoja
ruralnih područja vođenog od lokalne zajednice, inovativnih tehnoloških rješenja
te organizacijske inovativnosti.
Prioritet 2.: Obnavljanje, očuvanje i poboljšanje prirodne baštine i odgovoran
odnos prema okolišu.
Prioritet 3.: Promicanje socijalne uključenosti, smanjenje siromaštva i
gospodarski razvoj zahvaljujući ulaganju u razvoj zajednice, edukaciji i
informiranju lokalnog stanovništva te zadržavanju postojećih i otvaranju novih
radnih mjesta.
Tabela 15: Prikaz prioriteta razvoja Međimurske županije
Prioritet 1.  Promicanje znanja i inovacija u turizmu kroz poticanje razvoja
ruralnih područja vođenog od lokalne zajednice, inovativnih tehnoloških
rješenja te organizacijske inovativnosti

Cilj: Širenje razvoja turizma Međimurja

Opis:  Inovativnost se očituje u obliku razvoja
ruralnih područja vođenog od lokalne zajednice, u
vidu primjena novih znanja i kao organizacijska
inovativnost, gdje se, prije svega, misli na
djelatnosti koje će povezivati proizvođače s
potrošačima.
Mjera 1.:  Poticanje novih djelatnosti i usluga
Cilj mjere: Upotpuniti i proširiti ponudu usluga i djelatnosti u ruralnom
području.
Aktivnosti: - Poticanje uvođenja dopunskih djelatnosti na obiteljskim
gospodarstvima
- Poticanje za prodaju domaćih proizvoda na obiteljskim
gospodarstvima

Mjera 2.: Razvoj smještajne ponude na obiteljskim domaćinstvima
Cilj: Povećanje tržišnog udjela i prepoznatljivost seoskog turizma
Međimurja
Aktivnosti:
- uspostavljanje sustava upravljanja kvalitetom seoskog turizma
- provedba programa internog marketinga
-uspostavljanje preduvjeta za povezivanje pružatelja usluga turizma na

68

seoskim
gospodarstvima
- cjeloživotno obrazovanje pružatelja usluga seoskog turizma
- komunikacija s tržištem

Prioritet 2.: Obnavljanje, očuvanje i poboljšanje prirodne baštine i
odgovoran odnos prema okolišu

Cilj: Očuvati okoliš i valorizirati prirodnu baštinu
područja Međimurja.

Opis: Na ovom području ima šumskih, livadnih,
močvarnih i riječnih ekosustava. Urbanizacija i
suvremeni život negativno djeluju na ove sustave,
oni dovode do onečišćenja okoliša, uništenja
staništa za životinjske vrste, također, ljudsko
djelovanje uništava i tradicionalni kraj kojim se
ugrožava i prirodna baština područja. U ovom
prioritetu mjere su usmjerene podizanju svijesti
lokalnog stanovništva o očuvanju okoliša.
Mjera 1.: Zaštita okoliša i prirode te očuvanje biološke, geološke i
krajobrazne raznolikosti
Cilj mjere: Očuvanje i zaštita okoliša
Aktivnosti: Ulaganje u uspostavu i uređenje poučnih staza, vidikovaca i
ostale manje infrastrukture koja će utjecati i na podizanje razine svijesti
stanovništva o prirodnim vrijednostima područja
- provedba programa i projekata zaštite i očuvanja okoliša (npr. akcije
čišćenja)
Mjera 2. Uređenje središta turističkih destinacija
Cilj mjere: povećanje interesa za šire Međimurje, razvitak turistički
zanimljivih mjesta
Aktivnosti: -definiranje neiskorištenih potencijala
-razrada koncepta i procjena troškova projekta
Prioritet 3.: Promicanje socijalne uključenosti i gospodarski razvoj
zahvaljujući ulaganju u razvoj zajednice, edukaciji i informiranju lokalnog
stanovništva te zadržavanju postojećih i otvaranju novih radnih mjesta.

Cilj: Poboljšanje ponude i usluga u cilju
zajedničke ponude

Opis: Ojačanje suradnje i umrežavanje turističkih
zajednica i ponuđača turističkih proizvoda i
usluga. Na taj način će se na tržištu ponuditi
turistička ponuda koja omogućuje razvoj
tematskih ruta, oživljavanje ceste tradicije i
stvaranje ponude jedinstvenih i raznovrsnih
paketa turističkih aranžmana. Kako bi se takva
suradnja i umrežavanje moglo provesti na način
da rezultira povoljnim ishodima za sudionike,
važno je provesti edukaciju ljudskih potencijala u
turizmu.
Mjera 1.: Povećanje i unaprjeđenje smještajnih kapaciteta
Cilj mjere: Povećati smještajne kapacitete i pružiti podršku poduzetnicima
turizma u poboljšanju kvalitete postojećih smještajnih kapaciteta,

69

zapošljavanje novih kadrova.
Aktivnosti: - obnova smještajnih kapaciteta
- edukacije za poduzetnike u turizmu vezano uz zakonodavstvo, trendove,
ophođenje s gostima
- Zapošljavanje novih kadrova u postojećim obnovljenim objektima ili novim
objektima
Mjera 2.: Jačanje kapaciteta ljudskih resursa u javnom i privatnom sektoru
uključenom u turizam Županije
Cilj mjere: Podizanje razine znanja i vještina zaposlenih u turizmu
Aktivnosti: definiranje ključnih područja i dopunskih programa cjeloživotnog
učenja i razvoj kurikuluma
-razvoj modela realizacije programa cjeloživotnog učenja
-uspostavljanje različitih oblika praktične nastave u strukovnom i
visokoškolskom obrazovanju

70

7 RASPRAVA I ZAKLJUČAK
Turizam Međimurja je specifičan oblik turizma koji se razvio u Hrvatskoj. Zbog
toga je jedinstven i lokalno stanovništvo se može njime pohvaliti. Međimurska
županija ima dugu tradiciju, no znatni pomaci ostvareni su posljednjih godina.
Jedna je od najrazvijenijih županija u Hrvatskoj i ističe se po vrlo razvijenom
gospodarstvu, kulturnim bogatstvima te prometnom povezanošću.
Međimurje ima priliku da se u budućnosti razvije u turističku destinaciju
privlačnu turistima. Da bi se omogućio održiv razvoj turizma u sadašnjosti i
budućnosti, potrebno je osigurati kvalitetnu razvojnu strategiju, ali i novčana
sredstva za upravljanje turizmom.
Cilj ovog rada bio je prikazati potrebu za održivim razvojem turizma u
Međimurju te samim time utvrditi kako održivi razvoj utječe na turizam
Međimurja, ali i na cjelokupno gospodarstvo Međimurja. Destinacija Gornje
Međimurje je godine 2014./2015. proglašena Europskom destinacijom
izvrsnosti. Ovakvi rezultati dodatni su poticaj za daljnji razvoj turizma u
Međimurju. Pozitivni rezultati turizma u Međimurju se svake godine nagrađuju i
utvrđuju ponašanje turističkih djelatnika koji su uporniji svaku godinu i ne žele
odustati od svog rada. Nagrade su samo dodatni poticaj za daljnji rad.
U ovom radu se stupanj održivosti provjeravao pomoću indikatora, tj.
provjeravali su se ekonomski, ekološki i sociokulturni indikatori. Indikatori koji su
se opisali pomoću podataka na području Međimurja bili su: ekološki (zaštićena
priroda), ekonomski (specifičan prag noćenja, zaposleni u turizmu i
ugostiteljstvu) i sociokulturni (kulturno povijesna baština, poznavanje i
razumijevanje jezika, stavovi lokalne zajednice). Indikatore održivog turizma
istraživali smo i u anketama i intervjuu te je svako pitanje bilo napisano tako da
je opisivalo jedan indikator.
Motivacija za pisanje ovog rada bila je sama regija Međimurje koja ima velike
turističke prednosti koje još nisu iskorištene. U Hrvatskoj su jako popularne
destinacije koje se nalaze na moru, a naše mišljenje je da i kontinentalnim
destinacijama treba pružiti priliku za razvoj turizma. Međimurje je jedna
specifična destinacija. Iako živimo u ovoj destinaciji, nije samo to jedini razlog
pisanja ovog rada. Ovaj rad je napisan iz razloga jer smo htjeli pokazati da je
kontinentalni turizam uvelike razvijen i širi se iz godine u godinu.  Međimurje
skriva još netaknute ljepote i one bi trebale biti pokazane javnosti. Neki od
neiskorištenih potencijala za razvitak turizma su predivni krajolik, bogata
kulturno-povijesna baština te brojni spomenici.
Ovaj rad je bio napisan i zato da se vidi kako statistički pokazatelji govore o
rastu postotaka razvijenosti turizma u Međimurju i nadamo se da će poslužiti
glavnim akterima turizma u Međimurju, da nastave s radom i razvitkom turizma
na ovom području.
SWOT analiza Međimurske županije pokazala je prednosti lokacije kao jake
europske regije jer je Međimurje geografski povezano s ostatkom Hrvatske kao
i s Madžarskom i Slovenijom te susjednim državama. Gospodarstvo je

71

temeljeno na uspješnom poduzetničkom sektoru s dobrom slikom, jakom
tradicijom i rastom. Ekonomski potencijal se sastoji od uspješnih velikih tvrtki u
sektorima graditeljstva, metaloprerađivačke i prehrambene industrije u kojima je
niz konkurentnih tvrtki s uspješnim rastom i razvojem te se ističe poduzetnički
mentalitet. Osnova za razvoj postojećih i novih oblika turističke ponude očituje
se u očuvanoj kulturnoj i povijesnoj baštini. Značajan potencijal su vinske ceste,
toplice Sveti Martin, te rijeke Drava i Mura koje su u Međimurskoj županiji lijepo
uređene i pružaju malen, ali vrlo zanimljiv i raznolik prostor. Neki od
nedostataka koji su identificirani u SWOT analizi su: nepovezanost turističkog
sustava, nerazvijeni lanci vrijednosti pojedinih turističkih proizvoda i nepovoljna
gospodarska struktura. Obrazovanje koje nije u skladu s gospodarstvom,
nepostojanje cjeloživotne edukacije i rastući broj romskog stanovništva u
županiji predstavljaju probleme koje treba rješavati. Za rješavanje socijalnog i
gospodarskog pitanja života Roma, njihovog problema zapošljavanja,
zdravstvene zaštite, korištenja socijalne pomoći i ostalih pitanja potrebno je
uložiti dodatne napore. Nedovoljna prepoznatljivost Međimurske županije kao
destinacije uvelike predstavlja problem, ali i prijetnju u gospodarskom i
društvenom razvoju koja dolazi iz drugih županija u vidu konkurencija u
poljoprivredi, proizvodnji hrane, tehnologiji i dr.
Iz usporedbe dvije turističke destinacije Međimurja i Vulkanlanda vidljivo je da
ove dvije destinacije marljivo rade na razvoju održivog turizma u svojoj
destinaciji.  Iako je Vulkanland razvijenija destinacija, Međimurje se po svim
kalkulacijama i postotcima diže kao destinacija. Tako je bruto domaći proizvod
iz godine u godinu viši, a za taj podatak su zaslužne i manifestacije i događanja
koja svake godine imaju sve više posjetitelja te ti posjetitelji ostvaruju i veći
prihod. S većim brojem manifestacija svakako raste i broj zaposlenih, a s većim
brojem zaposlenih, dolazi do kvalitetnijeg proizvoda koji se nudi turistima te
kvalitetnije i bolje promocije.  Za dobru promociju su svakako zaslužni i projekti
Visit Međimurje i Lovely Međimurje. Oni su novonastali projekti koji se bave
promocijom Međimurja, a ujedno su i vrlo dobar primjer inovativnosti na ovom
području.
Prednosti razvoja održivog turizma na prostoru Međimurske županije očituju se
u proširenju postojeće turističke ponude, proširenju turističkih poslovanja na
proljetne i jesenske mjesece te mogućnosti ostvarivanja većih prihoda od
turizma. Istodobno se potiče očuvanje izvornih običaja, očuvanje starih zanata,
socio-kulturne posebnosti međimurskog kraja te primarne tradicionalne seljačke
proizvodnje i prerade poljoprivrednih proizvoda.
U magistarskom radu su postavljena dva istraživačka pitanja:
1. Da li su turistički proizvodi u Međimurju u cijelosti takvi da upotrebljavaju i
ubrajaju elemente održivosti.
2. Da li je trend rasta povezan s elementima održivosti, kako je on povezan s
održivosti te da li ga treba promijeniti.
Turistički proizvodi u Međimurju su takvi da neki od njih imaju elemente
održivosti. Turistički akteri u Međimurju su mišljenja da održivi turizam u
Međimurju ima veliki potencijal koji treba iskoristiti. Svakako treba poboljšati

72

promociju, poraditi na kvaliteti usluge te stvoriti više prilika za upoznavanje
turizma. Dobar pokazatelj ovog je i porast posjetitelja i rast noćenja u
institucijama koje su intervjuirane.  Posjetitelji kada posjete Međimurje, svakako
posjete i destinacije koje su povezane s održivim turizmom te oni imaju naviku
vraćanja u Međimurje jer Međimurje u svako doba godine pruža posjetiteljima
nešto novo. Nakon održavanja manifestacija lokalna komunalna poduzeća
dovode destinacije u prvobitno stanje te se može primijetiti da svoj posao
obavljaju kvalitetno.
Na temelju anketnih upitnika postavile su se hipoteze:
1. Većina anketiranih smatra da je održivi razvoj važan za razvoj turizma u
Međimurju.
2. Većina anketiranih smatra da indikatori održivog turizma nisu dovoljno
uključeni u turističku ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za razvoj.
Rezultati anketa pokazuju da ispitanici nisu zadovoljni s količinom i
raznovrsnošću ponude u Međimurju. U Međimurju ima mjesta za razvoj i
napredovanje što se tiče ponude, promocije i kvalitete usluga. Lokalno
stanovništvo želi više uključenosti ponuditelja turizma u Međimurju jer samo s
većom angažiranošću može se doći do boljih rezultata. Anketirani se ne slažu s
tvrdnjom da turisti zagađuju okoliš više, nego lokalno stanovništvo. Vjerojatno je
to zato što je Međimurje nakon odlaska turista i dalje čisto i lijep uređeno.
Komunalna poduzeća dobro rade svoj posao te se smeće niti ne primjećuje.  U
ljetnim mjesecima je povećana količina otpada, a razlog tome može biti to što
najviše turista posjeti Međimurje upravo u ljetnim mjesecima.  U Međimurju ima
zaštićenih kulturnih objekata, a najviše ih ima grad Čakovec. Lokalno
stanovništvo je dobro obrazovano i koristi se stranim jezicima.
Prema rezultatima anketa može se vidjeti da su anketirani mišljenja da je održivi
turizam važan za razvoj turizma u Međimurju, ali da indikatori održivog turizma
nisu dovoljno uključeni u ponudu Međimurja te da još uvijek ima mjesta za
razvoj.
Istraživanjem koje je provedeno u sklopu ovog rada, nismo naišli na podatke
koji bi dokazivali da je u ovoj destinaciji već provedeno istraživanje u vezi
održivog turizma Međimurske županije. Po ovome, u ovoj destinaciji se ne prati
razvoj i stupanj održivosti po kriterijima koji su opisani u ovom radu. Ako
Međimurska županija želi temeljiti turizam i na održivosti, treba pratiti stupanj
razvitka održivosti turizma u županiji. U ovom radu to je napravljeno i istraženo
te se daje poticaj organizacijama koje su zadužene za razvoj turizma u
Međimurju za daljnji rad i daljnje istraživanje stupnja održivog turizma u
Međimurskoj županiji. Organizacijama se predlaže da nastave provoditi
istraživanje jer s prikazanom statistikom će se vidjeti u kakvom stupnju je održivi
turizam, a održivi turizam svakako vrijedi razvijati u Međimurju. Dokaz tome je
prikazana trenutna ponuda turizma u Međimurju.
Razvoj županije temelji se na dvije osnovne snage, na razvijenom
poduzetništvu s jakim i prepoznatljivim rastom i tradicijom te na prirodnoj i
kulturnoj baštini. Željeni imidž se povezuje s konceptima zdravog života,

73

zelenila, čistoće i zdravlja te sa skladom čovjeka i prirode, ekološkim prostorom
rijeka, ali ističe se i važnost povijesti i kulture.
U radu su se prikazali elementi održivog razvoja u Međimurju te se istražilo da li
je održivi razvoj uključen u ponudu Međimurja. Indikatori održivog turizma
istraživali su se iz razloga da se vidi da li je uopće održivi turizam zastupljen u
Međimurskoj županiji te ako je, u kolikoj mjeri je on zastupljen.
U ovom radu izabrani su indikatori koji opisuju Međimurje. Izabrani su
ekonomski, ekološki i sociokulturni indikatori. Mišljenja smo da su ovi indikatori
najbolje mogli opisati Međimurje jer se Međimurje jako ponosi svojom prirodom i
okolišem.
S prikazanim rezultatima dolazi se do definirane vizije Međimurja 2025.: iz
perspektive održivosti, Međimurje je prepoznato kao poželjna destinacija
zdravog odmora koja posjetiteljima nudi očuvanu prirodu, bogatu kulturu,
ukusnu hranu i vino te usluge wellnessa i sporta.
Ključni elementi koji su se spominjali u odnosu na konkurenciju su: zdrav život,
bogatstvo i raznolikost sadržaja, a elementi se vezuju i na zdrav život i zdravu
hranu te bogatstvo i raznolikost prirodnih vrijednosti opisanim autohtonim,
autentičnim i inovativnim turističkim proizvodima.
Međimurje ima veliku ulogu u razvoju održivog turizma Hrvatske. S radom i
upornošću dolazi se do sve boljih rezultata te do većeg broja zadovoljnih turista.
Međimurje treba nastaviti put koji je započelo u razvoju održivog turizma. S
vremenom ova destinacija postat će uspješna destinacija te važan segment u
turizmu Hrvatske.

74

8 LITERATURA I IZVORI
Agencija za strukovno obrazovanje. (2011). Regionalna mreža lokalnih
obrazovanih
ustanova.
Dostupno
na
http://www.asoo.hr/UserDocsImages/projekti/mreza/County_HR/Medjmurs
ka.pdf, 26. 4. 2017.
Bačun, D., Matešić, M. i Omazić, M. A. (2012). Leksikon održivog razvoja.
Zagreb: Hrvatski poslovni savjet za održivi razvoj.
Bartoluci, M. (2013). Upravljanje razvojem turizma i poduzetništva – turistička
politika, razvoj i poduzetništvo u turizmu. Zagreb: Školska knjiga.
Bilen, M. (2011). Turizam i okoliš. Zagreb: Mikrorad d.o.o.
Bilen, M. i Bučar, K. (2004). Osnove turističke geografije. Zagreb: Mikrorad.
Biškup, V. (2012). Međimurje - narod, običaji, arhitektura. Varaždin: HAZU
Varaždin.
Business
dictionary.
(b.d.).
Dostupno
na:
www.businessdictionary.com/definition/tradeoff.html, 21.6.2017.
Centar
Rudolf
Steiner.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://centar-rudolf-
steiner.com/kratki-pregled-zivotopisa/, 26. 4. 2017.
Cicvarić, A. (1990). Ekonomika turizma. Samobor: Zagreb poduzeće za grafičku
djelatnost.
Črnjar, M. (2002). Ekonomika i politika zaštite okoliša. Rijeka: Ekonomski
fakultet Sveučilišta u Rijeci i Glosa.
Drustveni centar. (b.d.). Dostupno na:  http://drustvenicentar.hr/actink/zgrada-
scheier-cakovec/, 25. 4. 2017.
Državni zavod za statistiku. (b.d.). Dostupno na: https://www.dzs.hr/, 14. 2.
2017.
Eigner, C., Krotscheck, C., Narodoslawsky, M., Ober, J., Ritter, M. i Wlattnig, W.
(2009). Zukunft: Regionalwirtschaft! Ein Plädoyer. Insbruck: Studienverlag
Ges.m.b.H.
Emedjimurje.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://emedjimurje.rtl.hr/drustvo/donji-
vidovec-u-subotu-ispiranje-zlata-na-dravi, 30. 7. 2017.
Europa
Steiermark.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://www.europa.steiermark.at/cms/beitrag/11620136/3117089/, 31. 7.
2017.
Grad Prelog. (b.d.). Dostupno na: http://www.prelog.hr/o-prelogu/povijest/g33,
26. 4. 2017.

75

Hrvatski zavod za norme. (b.d.). HRN EN ISO 14000 - Upravljanje okolišem.
Dostupno na: http://www.hzn.hr/default.aspx?id=53, 25. 5. 2017.

Hrvatski zavod za zapošljavanje. (b.d.). Dostupno na: http://www.hzz.hr/, 15.
03. 2017.
Institut za turizam. (2014). Strateški marketing plan turizma Međimurske
županije 2014-2020. Dostupno na: http://medjimurska-zupanija.hr/wp-
content/uploads/2014/12/Strateski_marketing_plan_turizma__MZ_do_202
0.pdf,26. 7. 2016.
Kos, G., Milojeić, D. i Feletar, P. (2014). Cestovna infrastruktura Međimurske
županije s prijedlozima razvitka. Koprivnica.
Kotoriba. (b.d.). Dostupno na: http://www.kotoriba.hr/, 4. 5. 2017.
Kožić, I., Čorak, S., Marušić, Z., Marković, I. i Sever, I. (2016). Preliminary
Report of Croatian Sustainable Tourism Observatory Focal area: Adriatic
Croatia. Zagreb: Institut za turizam
Kušen, E. (2002). Turistička atrakcijska osnova. Zagreb: Institut za turizam.
Lovely
Medjimurje.
(b.d.a).
Dostupno
na:
http://www.lovelymedjimurje.com/farma-jelena-najzivlja-atrakcija-
medimurja/, 4. 5. 2017.
Lovely
Medjimurje.
(b.d.b).
Dostupno
na:
http://www.lovelymedjimurje.com/medimurska-vinska-cesta/, 15. 7. 2017.
Tehnix. (b.d.). Dostupno na: http://www.tehnix.hr/,  10.7.2017.
Telišman-Košuta, N., Ivandić, N., Boranić Živoder, S. i Marković, I. (2014).
Master
plan
razvoja
Međimurske
županije
2020.
Dostupno
na:
http://www.visitmedimurje.com/media/Masterplan_razvoja_turizma_Medji
murske_zupanije_2020.pdf, 20. 7. 2017.
Medimurje. (b.d.a). Dostupno na:  http://medimurje.info/wp/mlin-na-muri/,
20.8.2017.
Medimurje. (b.d.b). Dostupno na: http://medimurje.info/wp/muzej-medimurja-
cakovec/, 20.8.2017
Medjimurje.
(b.d.).
Dostupno
na:
https://medjimurje.hr/pod-medimurskim-
nebom/svakodnevica/farma-jelena-muflona-i-divljih-svinja-opg-a-roberta-
perhoca-u-jurovcaku-24411/, 20. 7. 2017.
Medjimurska
županija.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://www.medjimurska-
zupanija.hr/opci-podaci, 20. 5. 2017.
Mnovine.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://wwww.mnovine.hr/vijesti/medjimurje/drustvo/u-jednom-danu-uspjeli-
smo-isprati-petnaest-grama-zlata.html, 4. 5. 2017.

76

Mesarić Žabčić, R. i Breslauer, V. (2010). Međimurska vinska cesta kao
generator razvoja županije. Hrvatski znanstveno stručni skup o
menadžmentu u turizmu i sportu.
Miller, G., Twining-Ward, L. i Simpson, M. (2013). European Tourism Indicator
System TOOLKIT For Sustainable Destinations. DG Enterprise and
Industry.
Ministarstvo
turizma
Republike
Hrvatske.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://www.mint.hr/, 4. 1. 2017.
Ministarstvo unutarnjih poslova. (b.d.). Dostupno na: https://www.mup.hr/, 14. 5.
2017.
Muzej Međimurja Čakovec. (b.d.). Dostupno na: https://mmc.hr/, 26. 4. 2017.
Muzej Croata insulanus. (b.d.). Dostupno na: http://hvm.mdc.hr/muzej-croata-
insulanus-grada-preloga,537%3APRE/hr/info/, 26. 4. 2017.
Narodne
novine.
(2009).
Dostupno
na:
https://narodne-
novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2009_03_30_658.html, 23.8.2017.
Najbolje
u
Hrvatskoj.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://najboljeuhrvatskoj.info/ideje/peklenica-prvo-naftno-polje-na-svijetu-
mursko-sredisce-4220.html, 19. 7. 2017.
Odraz. (2006). Održivi turizam u deset koraka – planiranje održivog turizma
zasnovanog
na
baštini
i
prirodnom
nasljeđu.
Dostupno
na:
http://odraz.hr/media/152864/odrzivi-turizam-u-deset-koraka-small-file-
size.pdf, 13. 7. 2017.
Odrzivi
turizam.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://www.odrzivi.turizam.hr/default.aspx?id=5745, 13. 6. 2017.
Pavlović Križman, D. (2008). Marketing turističke destinacije, Zagreb: Miklorad
d.o.o.
Razvojna
strategija
Međimurske
županije.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://www.redea.hr/wp-content/uploads/2015/07/razvojna-strategija-
medimurske-zupanije-2011-20131.pdf, 13. 5. 2017.
Regionalna razvojna agencija Međimurje. (2009). Strategija ruralnog razvoja
Međimurske
županije.
Dostupno
na:
http://dokumenti.azo.hr/Dokumenti/Strategija_ruralnog_razvoja_Medim.zu
p.pdf, 14. 03. 2017.
Spa- sport Sveti Martin. (b.d.). Dostupno na: http://spa-sport.hr/o-nama/, 27. 02.
2017.
Sušec, J. (2010). Stručni kadrovi u turizmu Međimurske županije.

77

Svetomarska cipka. (b.d.) Dostupno na: http://www.svetomarska-cipka.hr/90/o-
svetomarskoj-cipki/, 23. 4. 2017.
Terra-liburna.
(b.d.)
Dostupno
na:
http://www.terra-liburna.hr/studijsko-
putovanje-steirisches-vulkanland-austrija-12-i-13-03-2015/,30.7.2017.
The European Tourism Indicator System. ETIS toolkit for sustainable
destination
management.
(2016).
Dostupno
na:
http://ec.europa.eu/growth/sectors/tourism/offer/sustainable/indicators/, 1.
7. 2017.
Tour of Croatia. (b.d.) Dostupno na: http://www.tourofcroatia.com/2016/gradovi-
domacini/prelog/35, 20. 7. 2017.
Turistička zajednica. (b.d.a). Dostupno na: http://www.tzm.hr/article.php?g=11,
20. 7. 2017.
Turistička zajednica. (b.d.b). Dostupno na: http://www.tzm.hr/article.php?g=14,
27. 02. 2017.
Turistička zajednica grada Čakovca. (b.d.) Dostupno na: http://www.tourism-
cakovec.hr/, 27. 02. 2017.
Turistička zajednica Murskog Središča. (b.d.) Dostupno na: http://www.tz-
ms.hr/turisticki-vodic/spomen-park-naftastva/, 4. 5. 2017.
UNWTO.
(2004).
Indicators
of
sustainable
development
for
tourism
destinations: A guidebook. Madrid: UNWTO.
Ured Državne uprave u Međimurskoj županiji. (b.d.a) Dostupno na:
http://www.udu-mz.hr/?task=group&gid=6&aid=373, 20. 4. 2017.
Ured Državne uprave u Međimurskoj županiji. (b.d.b) Dostupno na:
http://www.udu-mz.hr/?gid=46, 20.4.2017
Varaždinska
županija.
(b.d.).
Dostupno
na:
http://www.varazdinska-
zupanija.hr/repository/public/upravna-
tijela/poljoprivreda/dokumenti/projekti/regionalna-identifikacija.pdf,
5.
7.
2017.
Visit
Medimurje.
(b.d.a).
Dostupno
na:
http://www.visitmedimurje.com/backend/opsirnije-enduser.asp?id=491, 13.
2. 2017.
Visit
Medimurje.
(b.d.b).
Dostupno
na:
http://www.visitmedimurje.com/media/Program_rada_TZMZ_2017.pdf, 17.
2. 2017.
Visit Medimurje. (b.d.c). Dostupno na:  http://www.visitmedimurje.com/,
17.5.2017.
Vlakovi. (b.d.). Dostupno na: http://www.vlakovi.hr/?p=114, 4. 5. 2017.

78

Vukonić, B. (2010). Turizam – budućnost mnogih iluzija. Zagreb: Visoka
poslovna škola za turistički i hotelski menadžment Utilus.
Vukonić, B. i Čavlek, N. (2001). Rječnik turizma. Zagreb: Masmedia.
Vukonić, B. i Keča, K. (2001). Turizam i razvoj: pojam, načela, postupci.
Zagreb: Mikorad
Vulkanland.
(b.d.a).
Dostupno
na:
http://www.vulkanland.at/de/lernende-
region/daten-und-trends/wirtschaft/indikatorID_42__kategorie_3.html,
25.5.2017.
Vulkanland. (b.d.b). Dostupno na: http://www.vulkanland.at/de/energievision-
2025/, 25.5.2017.
Vulkanland. (b.d.c). Dostupno na: http://www.vulkanland.at/, 25.5.2017.
Zavičajna zbirka. (b.d.). Dostupno na: http://povijest.net/zavicajna-zbirka-josip-
hunjadi/, 25. 4. 2017.

79

9 PRILOZI
PRILOG 1  ANKETA ........................................................................................ 79
PRILOG 2 INTERVJU ...................................................................................... 82
PRILOG 3 ODREDIŠTA U MEĐIMURJU
......................................................... 84
PRILOG 4PRIKAZ REZULTATA INTERVJUA
................................................. 94

PRILOG 1  ANKETA
Poštovani,
Studentica sam magistarskog studija na Fakulteti za turizam u Brežicama.
Obraćam Vam se s molbom da ispunite ovu kratku anketu, koja će mi pomoći u
izradi magistarskog rada na temu održivog turizma Međimurja. Anketa je
potpuno anonimna.
Za odgovore se Vam unaprijed zahvaljujem.
Petra Janković
Uvod za lakše rješavanje:
Održivi je razvoj „razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe današnjih naraštaja a
da se pritom ne ugrožava mogućnost budućih naraštaja u zadovoljavanju
njihovih potreba“. To znači da pri odlučivanju i provođenju aktivnosti kojima
svaka organizacija stvara vrijednost treba sustavno uzimati u obzir ekonomske i
društvene činitelje te činitelje vezane za zaštitu okoliša. Održivi je razvoj takav
razvoj u kojem su procesi promjena, upotreba resursa, smjer investicija,
tehnološki razvoj i institucionalne promjene koje se provode konzistentni s
potrebama današnjih i budućih naraštaja. Indikatori održivog turizma su mjerila
veličine određene aktualne pojave, znakovi buduće situacije i mjerenja rezultata
našeg djelovanja.
1. Zadovoljan sam s količinom i kvalitetom raznovrsnosti ponude turizma u
Međimurju. (indikator – ekonomski - investicije u tur)
 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

2. Povećanje poreza na usluge u ugostiteljstvu i turizmu utjecalo je na
smanjenje prihoda od turizma u 8/2017. u odnosu na 8/2016. (indikator –
ekonomski - prihod)

 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

80

3. Turisti koji posjete Međimurje osim Čakovca kao najvećeg grada posjećuju i
okolna mjesta kao što su Štrigova (vinski podrum), Donji Kraljevec (Rudolf
Steiner)... zagade zbog korištenja javnog prijevoza okoliš više, nego lokalno
stanovništvo. (indikator – ekološki - potrošnja energije)

 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

4. Proizvodnja otpada je povećana tijekom ljetnih mjeseci kada je aktualna
ljetna sezona. (indikator- ekološki- proizvodnja otpada)

 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

5. Grad Čakovec kao glavni akter turizma ima puno zaštićenih kulturnih
objekata. (indikator-sociokulturni - zaštićena kulturna baština)

 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

6. Lokalno stanovništvo je zadovoljno s povećanjem turista koji posjete njihovu
regiju, no nisu zadovoljni s njihovim ponašanjem (npr. odlaganje otpada a ne
bacanje po uređenim površinama, bučni život, uljudno ponašanje) (indikator -
sociokulturni- zadovoljstvo lokal. stanovništva)

 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

7. Turisti koji posjećuju Međimurje mogu biti zadovoljni s mogućnošću
komunikacije s radnicima u turizmu bilo dali je to lokalni jezik ili neki strani
jezik. (indikator – sociokulturni - jezično razumijevanje)

 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

81

8. Stanovništvo Međimurja ima razvijenu kulturu recikliranja otpadom.
(indikator – tehnološki - recikliranje)
 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

9. Vlast Međimurja radi kontinuirano na razvoju novih tehnologija u postupcima
otpadnih voda, npr. kanalizacija.
 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

10. U Međimurju se razvijaju manifestacije koje privlače turiste te tako potiču
zapošljavanje u turizmu. (indikator – ekonomski - zaposlenost)

 U potpunosti se slažem
 Slažem se
 Neutralan
 Ne slažem se
 U potpunosti se ne slažem

82

PRILOG 2 INTERVJU
Poštovani,
Studentica sam magistarskog studija na Fakulteti za turizam u Brežicama.
Obraćam Vam se s molbom da pristanete na kratki intervju koji će mi pomoći u
izradi magistarskog rada na temu Održivog turizma Međimurja.
Pitanja će biti vezana uz održivi turizam Međimurja, a šaljem Vam i ono što me
najviše zanima.
Uvod za lakše rješavanje:
Održivi je razvoj „razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe današnjih naraštaja a
da se pritom ne ugrožava mogućnost budućih naraštaja u zadovoljavanju
njihovih potreba“. To znači da pri odlučivanju i provođenju aktivnosti kojima
svaka organizacija stvara vrijednost treba sustavno uzimati u obzir ekonomske i
društvene činitelje te činitelje vezane za zaštitu okoliša. Održivi je razvoj takav
razvoj u kojem su procesi promjena, upotreba resursa, smjer investicija,
tehnološki razvoj i institucionalne promjene koje se provode konzistentni s
potrebama današnjih i budućih naraštaja. Indikatori održivog turizma su mjerila
prisutnosti i veličine određene aktualne pojave, znakovi buduće situacije ili
problema, mjerilo rizika ili moguće potrebe za djelovanjem te sredstva
identifikacije i mjerenja rezultata našeg djelovanja.
1. Molim Vas Vaše cijenjeno ime i prezime, naziv institucije koju predstavljate i
funkciju koju obavljate.
2. Međimurje posljednjih godina znatno ulaže u razvoj turizma. Jača se utjecaj
manifestacije Porcijunkulovo, razvijaju se nove manifestacije koje će privući
turiste. Da li se slažete da je više turista zainteresirano za posjet Međimurju?
Koje pokazatelje, kao što su npr. broj noćenja, razina prihoda bilježi Vaša
organizacija u odnosu na proteklu godinu? (indikator – ekonomski - prihodi,
broj  noćenja)
3. Glavna područja djelatnosti u Međimurskoj županiji su prerađivačka industrija
i trgovina na veliko i malo. Ima li mjesta za nove investicije u turizmu?
(indikator – ekonomski - investicije u turizmu)
4. Da li Međimurci ulažu dovoljno u promociju turizma?
5. Imaju li posjetitelji Međimurja naviku vraćati se i nanovo istraživati upoznato?
(indikator – sociokulturni - postotak ponovljenih turista)
6. Ulaskom RH u EU mali poduzetnici, poput, obiteljskih gospodarstava imaju
mogućnost korištenja EU fondova za razvoj turizma. Da li ste zadovoljni
razinom iskorištenja fondova i razvojem turizma u ruralnim područjima
Međimurja? (indikator – ekonomski - investicije u tur, br. noćenja)
7. Da li smatrate da je povećanje poreza u ugostiteljstvu donijelo velika
ograničenja za razvoj turizma u Međimurju? (indikator – ekonomski - porezi)
8. Međimurje ima zaštićenu kulturnu baštinu u Registru kod Ministarstva
kulture. Da li ste upoznati koja su ta dobra? Da li smatrate da Međimurje
posjeduje još neka dobra koja bi se mogla zaštititi/registrirati? (indikator –
sociokulturni - zaštićena baština)

83

9. Govore li Međimurci strane jezike ili ono predstavlja barijeru dolaska stranih
turista i razvoju turizma? (indikator – sociokulturni - jezik)
10. U Međimurju svaki od 3 grada ima razvijena komunalna poduzeća, vrši se
sortiranje otpada prema vrstama. Da li oni imaju potrebne kapacitete za
čišćenje otpada nakon manifestacija koje se održavaju u gradovima na
njihovom području? Da li je lokalno stanovništvo zadovoljno s brzinom
čišćenja i vraćanjem stanja koje je prethodilo manifestaciji? (indikator –
ekološki - proizvodnja krutog otpada, sociokulturni - zadovoljstvo lok.
stanovništva)

Za kraj Vas molim Vaše mišljenje o održivom turizmu Međimurja.
Hvala za Vaše odgovore,
Petra Janković

84

PRILOG 3 ODREDIŠTA U MEĐIMURJU
Turistička destinacija obuhvaća šire područje turističkog mjesta čije se granice
funkcionalno šire do crte na kojoj prestaje utjecaj jedinstvenoga turističkog
proizvoda čiju jezgru čini turističko mjesto (Odraz, 2006).
Turistička destinacija geografski je prostor koji se razlikuje od boravišnog
mjesta putnika,  a u kojoj se provodi turistička aktivnost i konzumiraju turistički
proizvodi, može se definirati i kao lokacija turističke potrošnje (Bartoluci, 2013).
Gornje Međimurje
Danas u skladu s željama turista ponuda treba biti raznolika jer turisti
zahtijevaju kretanje, prirodu, domaću hranu, biciklističke ture, muzeje i dr. Velik
dio želja ispunjava se u Gornjem Međimurju. Obilazak destinacijom, izabranom
kao europskom destinacijom izvrsnosti, svakako započinjemo domaćom
kuhinjom u brojnim restoranima. Domaće namirnice i odlični kuhari pripremaju
raznovrsna jela s sezonskim namirnicama.  Tako se u Maloj hiži u Mačkovcu,
restoranu koji je već godinama pri vrhu ljestvice najboljih hrvatskih restorana,
pripremaju samo birana domaća tradicionalna jela, a glavni sastojak je buča-
tikva, tako se može probati juha od buće, buća se nalazi u pireu, mesu, umaku,
na meniju je i piletina sa bučinim sjemenkama, raznovrstan meni upotpunjuje i
sladoled od buće (Telišman-Košuta, Ivandić, Boranić Živoder i Marković, 2014).
Toplice Sveti Martin
Toplice Sveti Martin nalaze se u Gornjem dijelu Međimurja gdje prevladava
blaga topla klima, a zimi je pogodna za sanjkanje i grudanje. Toplice Sveti
Martin su poznate u cijeloj Hrvatskoj, tako su za svoj trud dobile brojne nagrade,
a u zadnje dvije godine dobile su zlatnu plaketu za napredak u kvaliteti pružanja
usluga i ponude, u izboru Hrvatske turističke zajednice izabrane su za
najuređenije, najbolje i najveće toplice te dobile nagradu “Zlatni cvijet”. Kako se
ovaj kraj jako ponosi toplicama, i naselje je dobilo priznatu nagradu za uređenje,
naselje zbori kao jedno od najuređenijih malih naselja u kontinentalnoj
Hrvatskoj, a destinacija Sveti Martin je uvrštena na listu projekta Eden kao
jedna od najkvalitetnijih destinacija ruralnog područja (Spa- sport Sveti Martin,
b.d.).

85

Slika 4: Toplice Sveti Martin

Izvor: Visit Medimurje, (b.d.a).
Međimurska vinska cesta
Vinogradarstvo je tradicionalno jedna od najvažnijih gospodarskih grana
Međimurske županije. Uzgoj vinove loze, proizvodnja i njegovanje vina u
Gornjem Međimurju, prostoru oko Štrigove, Svetog Urbana i Železne gore,
poznati su od Antike, a već od 15. Stoljeća grofovi Zrinski od vina u Međimurju
ostvaruju najveće prihode. Međimurje je  po nasadima vinove loze jako
uspješno pa je u Hrvatskoj na samome vrhu po proizvodnji i preradi vinove loze.
Međimurje krasi naziv najbogatije i ponajbolje podregije u Hrvatskoj. I upravo
zbog vinogradarstva jedan od najvažnijih i najpoznatijih međimurskih turističkih
proizvoda je vinska cesta kojoj je službeni naziv Međimurska vinska cesta.
Inicijativu za njezino osnivanje 1999. godine potaknula je Udruga vinograda i
vinara Međimurske županije. Područje Gornjeg Međimurja je zasađeno
kvalitetnim sortama vina koja su autohtona u cijeloj Hrvatskoj pa i šire. Vrsna
svjetska vina rastu na ovom malom području, od kojih su najpoznatija:
Moslavac, Graševina bijela, Rajnski Rizling, Pinot bijeli, Pinot sivi i dr.
Međunarodna tradicionalna manifestacija koja se održava svako proljeće s
ciljem promocije Vinske ceste je „Urbanovo“. Održava se u malome mjestu u
Gornjem Međimurju, Sveti Urban. Za vrijeme održavanja manifestacije
rezervirani su otvoreni dani podruma kada posjetitelji imaju priliku obići sve
vinske kušaonice kojima se promovira kultura ispijanja vina uz ponudu
kulinarskih specijaliteta Međimurja, koje pripremaju vrsne kuharice. Međimurska
Vinska cesta se svrstava u sam vrh hrvatske enološke ponude te je 2007.
godine dobila i priznanje kao najbolji originalni turistički proizvod kontinentalne
Hrvatske (Turistička zajednica, b.d.a).

86

Slika 5: Međimurska Vinska cesta

Izvor: Lovely Medjimurje, (b.d.b)
Međimurska vinska cesta, prema ocjeni Instituta za turizam iz Zagreba,
određena je kao „vinska cesta vrhunskog nacionalnog značaja“. Time ona
postaje i jednom od ključnih turističkih atrakcija ne samo ove županije, nego i
Hrvatske u cjelini (Mesarić Žabčić i Breslauer, 2010).
 Mlin na Muri
Kraj naselja Žabnik nalazi se rijeka Mura, a kraj nje je smješten stari mlin kojeg
voda okreće. Ovo je objekt jedinstvene građe u Hrvatskoj te ponos ovog malog
mjesta.  U ovom starom mlinu davne 1902. godine prvi puta je samljeveno
brašno te već ottada posjetitelji dolaze ovamo. Najprije je služilo za mljevenje
brašna, a kasnije i izradu kruha, no danas ovo mjesto ima samo turističku
svrhu. Ovdje se nekada nalazilo u nizu 90 ovakvih mlinova, no od svih njih
ostao je samo jedan (Turistička zajednica, b.d.b).
Slika 6: Mlin na Muri

Izvor: Medimurje, (b.d.a)
Peklenica - prvo naftno polje
Godine 1856. ljudi su vadili crnu tekućinu van iz okna ne sluteći kakav će važan
utjecaj biti u budućnosti. Mjesto Peklenica dobilo je naziv po toj crnoj tekućini.
Zapravo je to bila nafta, no tadašnji mještani tu crnu tekućinu su zvali „pekel“-

87

od tuda i naziv Peklenica. U ovom selu se organizirano vadila nafta te je to bilo
prvo mjesto na svijetu gdje se vadila nafta (Turistička zajednica Murskog
Središča, b.d.)
Slika 7: Peklenica - prvo naftno polje

Izvor: Najbolje u Hrvatskoj, (b.d.)
Spomen dom rudarstva - Mursko Središće
Mursko Središće spada u najstarija naselja u Međimurju. Lokalna crkva Sv.
Martina se spominje već 1334. godine. Početkom prošlog stoljeća Mursko
Središće se naglo razvija zahvaljujući izgradnji ceste i željezničke pruge
Čakovec-Lendava, 1889., ali i zbog izgradnje naftovoda v obližnjem selu
Peklenici. Izgradnjom naftovoda počeli su i radovi na eksploataciji ugljena.
Isprva je to bilo u Peklenici, a 1925. započeli su radovi u Murskom Središću na
otvaranju prve jame u Međimurju - Hrastinka 1. Prvi rudari su bili iz Slovenije.
Danas je taj simbol obnovljen i pretvoren u spomen dom rudarstva, a vrijedno
osoblje uspjelo je pribaviti i starinske autentične proizvode koji su se nekad
koristili u rudarstvu (Vlakovi, b.d.).

88

Slika 8: Spomen dom rudarstva

Izvor: Visit Medimurje,(b.d.c)
Farma jelena, obitelj Perhoč - Sveti Martin na Muri
U nedalekoj blizini toplica Sveti Martin smještena je farma jelena. No nije ovo
obična farma, ovo je mjesto puno doživljaja. Na farmi se nalazi preko 160 grla
divljači, kao što su mufloni, jeleni i srne. Farma se prostire na preko 10 hektara,
a na farmi se nalazi i potok, šumski hlad u kojem životinje odmaraju, livada i
blato koje je dom divljim svinjama koje se, također, nalaze na farmi (Lovely
Medjimurje, b.d.a)
Slika 9: Farma jelena

Izvor: Medjimurje, (b.d.)
Grad Čakovec
Čakovec je grad u sjevernom Međimurju i sjedište je Međimurske županije. On
je ekonomsko, upravno i kulturno središte Međimurske županije. Hrvatska
turistička zajednica je nagradila grad tri puta naslovom najuređenijeg grada

89

kontinentalne Hrvatske, a grad se može nazvati i Hrvatski cvetnjak. Tijekom
ljeta grad je pun kulturnih događanja. Tradicionalno se održava Ljeto u gradu
Zrinskih tijekom mjeseca kolovoza, a kazalište, kino i koncerti uvijek okupe ljude
u velikom broju. U dane Porcijunklova bude se najznačajnije manifestacije u
Međimurju. Žila kucavica ovog grada je Perivoj Zrinskih, zaštićeni spomenik
parkovne arhitekture. Perivoj Zrinskih je proglašen 2011. godine najuređenijim
parkom kontinentalne Hrvatske (Turistička zajednica grada Čakovca, b.d.).
Stari grad Zrinski
Stari grad Čakovec ili Stari grad Zrinskih jedan je od najvrjednijih kulturno-
povijesnih spomenika Međimurja. Utvrda se spominje kao primitivno drveno
utvrđenje još u drugoj polovini  13. stoljeća, u vrijeme gospodstva grofa Dmitra
Čaka, po kojemu je Čakovec kasnije dobio ime (Biškup, 2012). Zrinski su vrlo
uspješno vodili svoj međimurski feudalni posjed što je imalo vrlo pozitivan
utjecaj na gospodarski i demografski razvoj i istočnog Međimurja, ne samo
središnjeg, napominje u svojoj knjizi Feletar.
Slika 10: Stari grad Zrinski

Izvor: Visit Medimurje, (b.d.c)
Zgrada Scheiner - Čakovec
Zgrada je sagrađena krajem 19. stoljeća te je sve do Drugog svjetskog rata bila
središte kulturnog i zabavnog života Čakovca. U prizemlju se nalazila kavana te
čitaonica dok je dvorana na katu bila mjesto za održavanje plesnih balova i kino
predstava. Vlasnik zgrade je bio Dragutin Scheiner, no, zgrada nije imala
privatnu važnost, nego je imala društvenu namjenu.  Nakon nekoliko godina
zgradu otkupljuje Međimurska županija, u čijem je vlasništvu i danas. Zgrada se
u današnje vrijeme daje u najam za različita događanja te služi u društvene
namjene (Drustveni centar, b.d).
Muzej Međimurja - Čakovec
Muzej je osnovan kao Gradski muzej Čakovec 1954. godine kada je i započeo s
radom. Ova ustanova definirana je kao kompleksan muzej zavičajnog tipa što je

90

i danas. Karakter muzeja je kulturno-prosvjetni, a područje sakupljanja
umjetnina je isključivo s područja Međimurja. Godine 1965. Gradski muzej
Čakovec mijenja naziv u Muzej Međimurja Čakovec (Muzej Međimurja
Čakovec, b.d.).
Slika 11: Muzej Međimurja

Izvor: Medimurje, (b.d.b)
Donje Međimurje
Donje Međimurje karakterizira nizinski reljef blago nagnut prema istoku, u
smjeru otjecanja glavnih tokova. Taj je prostor zajednički rijekama Dravi i Muri,
odnosno  ovo je lijep primjer gdje se susreću dvije velike sile i međusobno se
sudaraju. Veći dio zemljišta je pod šumom, livadama ili pašnjacima.
Grad Prelog
Ime Prelog prvi se puta u pisanom obliku spominje 1264. godine u povelji bana
Rolanda od Ratolda. U spomen na bana građani Preloga svake godine 6. 12.
obilježavaju dan grada. Prva pisana isprava izdana je Prelogu 6. 12. 1264. Prvi
pisani spomen Preloga izdao je ban Roland. Bila je to povelja o presudi oko
posjeda Trnava. Prelog je ime dobio po hrvatskoj riječi vlak, odnosno kajkavskoj
riječi vleči, vlačiti, prevlačiti. U vrijeme kada su ovim područjem gospodarili
grofovi Zrinski Prelog je bio centar trgovišta. Prelog je nekad bio najrazvijenije
obrtničko središte. Tijekom 18. stoljeća ovdje su se dogodile dvije značajne
stvari: tu je osnovano centralno skladište kamene soli, a kasnije je osnovana i
filandra - manufaktura za preradu kokona dudovog svilca, odnosno svilana
(Grad Prelog, b.d.).

91

Slika 12: Grad Prelog

Izvor: Tour of Croatia, (b.d.)
Muzej Croata insulanus - Prelog
Muzej se nalazi u zgradi izgrađenoj na prijelazu iz 19. u 20. stojeće. Zgrada je u
historističkom stilu, jedna u nizu katnica reprezentativne arhitekture. Prvobitna
uloga zgrade je bila poslovno-stambeni objekt. Uz muzej u zgradi je smještena i
knjižnica i čitaonica Grada Preloga. Svečano otvorenje obnovljene zgrade
održalo se 19. ožujka 2013. godine. Muzej Croata insulanus, pod nazivom
Naivna umjetnost - hrvatski ponos, čine djela iz donatorske zbirke prof. dr. sc.
Matije Berljaka. Iz zbirke su predstavljena 143 umjetnička djela koja su
smještena na prvom katu muzeja (Muzej Croata insulanus, b.d.).
Centar Rudolf Steiner - D. Kraljevec
Sporazumom Međimurske županije i općine Donji Kraljevec godine 2008.
osnovan je Centar dr. Rudolfa Steinera. Centar Rudolfa Steinera osnovan je
zbog organizacije predavanja, seminara i radionica iz područja djelovanja dr.
Rudolfa Steinera te razgledavanje rodne kuće R. Steinera (Centar Rudolf
Steiner, b.d.).
Rudolf Steiner rođen je 1861. u Donjem Kraljevcu. Bio je filozof, odgajatelj,
pisac, ezoterik i glavni utemeljitelj antropozofije. Steiner je htio u potpunosti
razlikovati i odvojiti antropozofiju od spiritizma i magije. Na području medicine
Rudolf Steiner je uspostavio tezu o međudjelovanju procesa unutar njegove
trodijelne podjele fizičkog tijela koju stavlja u vezu s nevidljivom ljudskom
naravi. Cilj Rudolfa Steinera bio je produhovljenje pomoću antropozofije.
Između ostalog, kod velikog broja antropozofskih djela zamijećen je i Steinerov
karakter (ibid.).

92

Slika 13: Centar Rudolf Steiner

Izvor: Centar Rudolf-Steiner, (b.d.)
Zavičajna zbirka Josip Hunjadi - Sveta Marija
Zbirka je nastajala od 1996. godine, kada je mještanin Svete Marije Josip
Hunjadi za blagdan Velike Gospe posudio 186 starinskih predmeta za izložbu
koja je bila postavljena u prostorijama Kulturno-umjetničkog društva Ivan
Mustač Kantor. Ova zbirka nalazi se i danas u ovim prostorijama. Do danas je
sakupljeno 1300 predmeta - odjeće, ratarskog oruđa, namještaja i mnogih
drugih predmeta naših starih. Osnivanje zbirke bilo je rezultat dugogodišnje
želje grupe entuzijasta da se os zaborava sačuvaju predmeti koji su obilježili
život svetomarskih žitelja u prošlim vremenima (Zavičajna zbirka, b.d.).
U ovoj zbirci nalazi se i Svetomarska čipka. Svetomarska čipka spada među
jednostavnije čipke koje se izrađuju s najčešće 6 pari batića, a kod zahtjevnijih
uzoraka i do 36 pari batića. Osnovna karakteristika čipke, koja ju čini
drugačijom od npr. Lepoglavske ili Paške koje su najpoznatije na ovom
području, je izrada jednom neprekinutom niti koju drži jedan par batića
(Svetomarska cipka, b.d.).
Ispiranje zlata - Donji Vidovec
Prvi rijetki pisani dokumenti pokazuju da se zlato u Međimurju ispiralo već za
vrijeme grofova Zrinskih u 16. stoljeću. Zrnca i listiće zlata voda je donosila s
Alpa, a poljoprivrednici su ih uporno tražili da se obogate ili popune kućni
budžet. Koncesiju za ispiranje zlata na obalama Drave i Mure u širini od tri
metra poveljom je 1776. odobrila carica Marija Terezija (Mnovine, b.d.).

93

Slika 14: Ispiranje zlata

Izvor: Emedjimurje, (b.d.)
Kotoriba - Dani šibe i ribe
Manifestacija se održava svake godine sredinom svibnja u centru Kotoribe.
Posvećena je tradicijskom obrtu pletenja šibe te gastronomskim specijalitetima
temeljenim na riječnoj ribi. Cilj manifestacije je upozoriti na stogodišnju tradiciju
košaraštva u Kotoribi i na potrebu očuvanja naših rijeka u kojima je na sreću još
uvijek očuvan bogati riblji fond. Kotoriba je danas prepoznatljiva po šibi, ribi,
vodi i prvoj željezničkoj pruzi  (Kotoriba, b.d.).
Slika 15: Dani šibe i ribe

Izvor: Visit Medimurje, (b.d.c)

94

PRILOG 4PRIKAZ REZULTATA INTERVJUA

Istraživanjem smo prikupili 8 različitih mišljenja od različitih organizacija koje se
bave turizmom u Međimurju. Iako je bilo poslanih 61 upita za intervju na različite
adrese, jako malen broj organizacija (njih 8) se odazvalo te smo mogli dobiti od
njih odgovore. Svih ispitanicima bila su postavljena jednaka pitanja. Intervju se
sastojao od 10 pitanja na koja su ispitanici mogli otvoreno odgovarati i jednog
pitanja u kojem smo tražili općenito mišljenje o održivom turizmu u Međimurju.
Ispitanici su odgovarali detaljnim odgovorima te je svatko od njih odgovorio na
sva pitanja. Intervju se provodio elektronskim putem, preko e-mail adresa gdje
su ispitanici pismenim putem odgovarali na pitanja.
Rezultat i intervjua će biti prikazani u nastavku, a bit će opisani svaki
pojedinačno.
Kao rezultate intervjua možemo izdvojiti:
Intervju 1.)
• Broj noćenja u Međimurskoj županiji raste. Prema podacima za 2015. godinu
ostvareno je 130.461 noćenja te je za razliku od 2012. godine vidljiv porast
noćenja za 45.5%.
• Potrebne su nove investicije da bi se dodala području vrijednost, iskoristila
resursna osnova te stvorili novi paketi za ciljane skupine posjetitelja.
• Postoji prostor za napredak, potrebno je više ulaganja u promociju i
potencijal Donjeg Međimurja.
• Posjetitelji imaju naviku povratka u Međimurje.
• Gospodarstva još uvijek premalo razmišljaju o proširenju svoje ponude na
turistički sektor čime bi se definitivno dobila dodana vrijednost njihovih
proizvoda, a samim time upotpunila bi se i turistička ponuda Međimurja
• Turizam Međimurja povećanjem poreza nije pretrpio velike posljedice čemu
svjedoče i podaci o broju dolazaka na razne manifestacije koje su organizirane
na području županije
• U registru kulturnih dobara Republike Hrvatske ima veliki broj dobara s
područja Međimurske županije.
• Smatra se da je najveći problem nedovoljno isticanje i promoviranje nekih od
kulturnih dobara, isto tako s tom promocijom, također, bi se obogatila turistička
ponuda Međimurja.
• Lokalno stanovništvo Međimurja služi se i stranim jezicima te to ne
predstavlja problem dolaska stranih turista.

95

• Međimurje je po razini komunalne razvijenosti pri samom vrhu u Republici
Hrvatskoj.
• Komunalna poduzeća imaju potrebne kapacitete i mehanizaciju, a
stanovništvo je zadovoljno njihovom uslugom.
• Kao dvije temeljne pretpostavke razvoja održivog turizma mogu se navesti
očuvanje okoliša i autentičnost destinacije.
• Izvor: Mihael Ružić, voditelj LAG-a Mura-Drava
Intervju 2.)
• Međimurje postaje sve važnija turistička destinacija te broj turista, noćenja i
prihoda raste iz godine u godinu.
• U turizmu Međimurja ima mjesta za nove investicije u turizmu, posebice, u
ruralnom, lječilišnom i avanturističkom turizmu.
• Međimurje ulaže dovoljno u promociju turizma, no turisti nemaju naviku
vraćati se u Međimurje zbog toga jer turističku ponudu mogu obići u jednom
vikendu.
•  U Međimurju postoji još mnogo mogućnosti za razvoj ruralnog turizma i
turizma na obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima, nezadovoljstvo s
razinom iskorištenja fondova.
• Povećanje poreza nije utjecalo na razvoj turizma u Međimurju.
• Potrebno je još mnogo raditi na zaštiti drugih dobara, posebno materijalne i
nematerijalne kulturne baštine te tradicijske arhitekture.
•  Mlađe stanovništvo govori strane jezike, no smatra se da to nije barijera u
razvoju turizma jer u Međimurju prevladavaju najviše gosti iz Hrvatske i
Slovenije.
•  U Međimurju se održavanje čišćenja gradova nakon velikih manifestacija
odvija brzo i efikasno.
• Izvor: Ivan Sever, stručni suradnik u LAG-u Međimurski doli i bregi
Intervju 3.)
• Glavni pokretač rasta turizma u Međimurju su toplice Sveti Martin, preko 90%
noćenja je upravo tamo.
• Donji dio Međimurja turistički je nerazvijen.
• Hotel Golf u Donjem Vidovcu orijentiran je na noćenje autobusa iz Litve na
putu do Dalmacije, no oni ne donose nikakvu dodatnu potrošnju osim noćenja i
doručka, to je slab rezultat za turizam.

96

• Ima mjesta za nove investicije u turizmu, ali uz ozbiljnije povezivanje svih
segmenata ponude, pritom se ističe proizvodnja hrane, kulturne manifestacije,
prezentacije, lov, ribolov, rafting i dr.
• Ne ulaže se dovoljno u promociju turizma, turisti se vraćaju jedino ako su
zadovoljni.
• Prosječnom OPG-u nezamislivo je krenuti u poticaje EU fondova jer je
birokracija prezahtjevna i komplicirana, mali poduzetnici moraju raditi da bi
opstali.
• Povećanje poreza nije utjecalo na razvoj turizma u Međimurju.
• U Međimurju ima zaštićenih dobara, najznačajnija su zaštićena prirodna
dobra - natura 2000 i zaštićeni rezervat Mura, Drava, Dunav.
• Mladi, koji su okosnica razvoja turizma u Međimurju, nemaju problema sa
stranim jezicima, a oni malo stariji koriste se rukama i nogama da se dogovore
s turistima.
• Važnost kolektora u kanalizacijskim sustavima, kompletne otpadne vode
odlaze u veće gradove ili veća sela, a na kraju to sve završava u vodotocima
bez pročišćavanja
• Izvor: Marinko Lisjak, Obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo
Intervju 4.)
• Broj turista zainteresiranih za turizam Međimurja je u porastu, zahvaljujući
ponudi koja je raznolika i kvalitetna, do kraja rujna ove godine ostvareno je
49.35% više, nego u istom razdoblju prošle godine u Općini Štrigova.
• U trenutačnu ponudu je potrebno uložiti i dograditi ono postojeće kako bi se
kvaliteta podigla na višu razinu jer je ponuda turizma jako raznolika.
• Veliki broj turista koji dođu u TZ  Štrigova iskažu želju za ponovnim
povratkom, to se često radi o jednodnevnim posjetiteljima, odnosno onima koji
su u tranzitu prema konačnom odredištu.
• Stupanj korištenja fondova bi zasigurno mogao biti veći, mnogi još uvijek
prilaze tim temama s oprezom.
• Povećanje poreza u ugostiteljstvu nije donijelo ograničenja u Međimurju, ali
ukoliko bi došlo do nekih daljnjih povećanja, tada bi to povećanje izazvalo
određena ograničenja
• U Međimurju postoji zaštićena kulturna baština, ali zasigurno postoji još
dobara koja je potrebno uvrstiti u registar kako bi se još više zaštitila

97

• Na području Međimurja jezične barijere ne dolaze toliko do izražaja, često
puta se radi o mlađoj populaciji lokalnog stanovništva koji preuzima kontakt
kada strani turist ima upite u vezi neke destinacije ili proizvoda
• Kapaciteti komunalnih poduzeća su dovoljni, to je vidljivo tako da je već dan
nakon velikog događaja sve sređeno i vraćeno u prvobitno stanje
• Razvoj održivog turizma u Međimurju iznimno važan jer je Međimurje bogato
prirodnom i kulturnom baštinom koje ne trpe devastacije i masovni turizam.
Stoga je potrebno što ranije uvidjeti potrebu za održivim razvojem kako bi se
spriječilo uništavanje bogatstva Međimurja.
• Izvor: Josip Mikec, stručni suradnik i voditelj projekta u Turističkoj zajednici
Štrigova
Intervju 5.)
• Najbolji pokazatelj rasta zainteresiranosti za posjet Međimurju i Čakovcu je
rast broja noćenja i broj posjećenosti manifestacije Porcijunkulovo, koju je
prema procjeni PU Međimurske ove godine posjetilo oko 300.000 posjetitelja u
6 dana trajanja manifestacije.
• U Međimurju ima mjesta i mogućnosti za daljnje investicije u turizmu. Kao
primjer se navodi planirana izgradnja toplica u Međimurju, izgrađuju se vanjski
bazeni u Čakovcu, te se proširuje smještajni kapacitet, ulaže se sve više u
cikloturizam, a planirana je i obnova Starog grada Zrinski.
• U promociju turizma se ne ulaže dovoljno, iz razloga što brojni ponuđači
turističkih usluga nisu svjesni da kvaliteta promocije pridonosi uspješnom
poslovanju.
• Zadovoljni turist, posjetitelj, pa i stanovnik Međimurja vratit će se na mjesto
za kojeg ga vežu lijepe uspomene i pozitivna iskustva.
• Brojni građani, posebice, u ruralnim područjima nisu dovoljno upoznati s
mogućnostima korištenja EU fondova.
• Svako uvođenje novih poreza negativno utječe na investicije i na razvoj
gospodarstva, dok s druge strane, indirektno, ne pridonosi povećanju prihoda
državnog proračuna
• Međimurje sigurno posjeduje još neka dobra koja bi trebalo zaštititi.
• Međimurci govore strane jezike, a njemački i engleski su najzastupljeniji
strani jezici u Međimurju, no sve se češće susrećemo i s onima koji govore i
druge jezike.
• GKP Čakom obavlja komunalne usluge na području grada Čakovca i
dosadašnjim radom pokazalo se da imaju dovoljne kapacitete za čišćenje i
zbrinjavanje otpada.

98

• Turizmu u Međimurju se još uvijek pridodaje premalo pažnje i truda iako je
održivost u turizmu jedan od trendova pri odabiru destinacije.
• Izvor: Mario Krčmar, informator u turističkom uredu Grada
Intervju 6.)
• sve više turista zainteresirano je za posjet Međimurju.
• U Međimurju ima prostora za nove investicije i one se i provode. Primjer kod
Muzeja Međimurja je trenutno u provođenju projekta rekonstrukcije i
revitalizacije fortifikacije Starog grada u Muzej nematerijalne baštine Starog
grada, obnovit će se i staviti u turističku funkciju i vanjska zgrada, tj. utvrda, a
projekt je sufinanciran 85% iz EU fondova.
• Međimurci ulažu u promociju turizma, no promotivni kanali uvelike su se
promijenili. - S obzirom na raznolikost turističkog sadržaja Međimurja, a i
kontinuiranog upotpunjavanja ponude na turističkim manifestacijama posjetitelji
imaju naviku povratka u Međimurje.
• EU fondovi za manja obiteljska gospodarstva predstavljaju problem u
kompliciranoj prijavi i predfinanciranju.
• Turizam u Međimurju nije pretrpio veće posljedice zbog povećanja poreza,
čemu svjedoče i podaci o broju dolazaka na razne manifestacije koje su
organizirane na području županije.
• Međimurci se vrlo dobro služe stranim jezicima.
• Međimurje je po razini komunalne razvijenosti pri samom vrhu, sukladno
tome smatra se kako komunalna poduzeća imaju potrebne kapacitete, no
svejedno brzina čišćenja nije baš na razini.
• Izvor: Maša Hrustek Sobočan, ravnateljica Muzeja Međimurje
Intervju 7.)
• Porcijunkulovo kao i ostale manifestacije u gradu zasigurno pridonose razini
prihoda u županiji ne samo za vrijeme njihovih događanja, već kroz cijelu
godinu. Promoviraju Međimursku županiju i grad Čakovec na nivou cijele
države, ali i šire, pa tako i ovaj restoran.
• U restoranu primjećuju sve više stranih gostiju koji spominju manifestacije i
planove da ih posjete.
• U turizmu ima uvijek mjesta za investicije.
• U županiji se premalo ističe povijest i običaji starijih te se premalo koriste
prirodne ljepote koje su specifične za ovaj kraj.

99

• Zadnjih par godina prepoznat je potencijal i dobrobit turizma pa tako i
Međimurci svake godine sve više ulažu u promociju.
• Navika vraćanja gostiju je u porastu, ne u vidu istraživanja upoznatog, već za
upoznavanjem novih destinacija.
• Mnoga gospodarstva vođena su od starije populacije, a starija populacija
nema povjerenja ni živaca za fondove koji su administrativno vrlo zahtjevni i s
dugim rokovima realizacija, dok mlađa obiteljska gospodarstva ne koriste u
dovoljnoj mjeri EU fondove.
• Povećanje poreza je veliko ograničenje u razvoju ne samo turizma, nego svih
grana u gospodarstvu.
• Za turizam je važan rad, rad i samo rad.
• Izvor: Jerko Rajher, Voditelj restorana Restoran & winery Shamper
Inervju 8.)
• Turizam je grana koja zadnjih godina bilježi rast globalno, iz tog razloga
osjeća se porast i u Međimurju, no u puno manjoj mjeri, nego u drugim
područjima u regiji.
• U turizmu ima puno mjesta za nove investicije.
• Ono što se može ponuditi je sportski turizam te zanimljiva i konkurentna
enogastronomija.
• Kulturnih i povijesnih objekata gotovo i nemamo na ovom području, a objekti
koje imamo nisu atraktivni ni konkurentni, upravo iz ovih razloga treba se
okrenuti granama turizma koje se može unaprijediti.
• U promociju se ulaže dovoljno, ali ipak se treba fokusirati i na neke druge
stvari.
• Uspoređujući se s drugim regijama koje su konkurentne Međimurskoj
županiji, nema se za ponuditi puno u Međimurju kako bi se turisti vraćali.
• Razina korištenja EU fondova je zadovoljavajuća jer su mnogi iskoristili
fondove.
• Gastronomija je bila glavno obilježje međimurskog turizma, povećanje PDV-a
u razdoblju od max 5 godina uništiti će ugostiteljstvo i ono će stagnirati.
• Lokalni čelnici bi morali pomoći svim akterima turizma ako već državne
razine odmažu. Primjer su mnogi gradovi u Hrvatskoj koji su smanjili ili ukinuli
porez na potrošnju, komunalne naknade itd.
• Izvor: Monika Fodor, vlasnica restorana Barok

100

SAŽETAK NA SLOVENSKOM JEZIKU
POVZETEK V SLOVENSKEM JEZIKU
RAZVOJ TRAJNOSNEGA TURIZMA V MEĐIMURJU
Turizem v Međimurju lahko označimo kot posebno obliko turizma, ki se je
razvila na Hrvaškem. Gre za edinstveno in specifično ponudbo, za katero velja
da se domačini pohvalijo z njo oziroma so na njo ponosni. Međimurje ima dolgo
tradicijo razvoja turizma, vendar je bil na tem področjo v zadnjih letih dosežen
precejšen napredek. Gre za eno izmed najbolj razvitih županij na Hrvaškem,
kjer izstopajo rezultati na področju visoko razvitih gospodarskih subjektov,
kulturnih dobrin in ugodnih prometnih povezav.
Da bi lahko omogočili trajnostni razvoj turizma, tako v sedanjosti kot v prihodnje
je treba zagotoviti kakovostno razvojno strategijo, ki bo temeljila na načelih
trajnostnega in odgovornega turizma.
Motiv za pisanje tega magistrskega dela je bila regija Međimurje, ki ima velike
turistične prednosti, ki pa še niso izkoriščene v celoti. Na Hrvaškem so zelo
priljubljene destinacije na morju, po našem mnenju pa bi morale kontinentalne
destinacije prav tako zagotoviti priložnosti za razvoj, predvsem trajnostnega
turizma. Međimurje je posebna destinacija. Ta naloga je bila napisana iz
razlogov, ker smo želeli pokazati, da se je kontinentalni turizem v veliki meri
razvijal in širil iz leta v leto. Međimurje skriva neokrnjeno lepoto, ki predstavlja
turistični potencial in jo je treba prikazati javnosti. Nekateri neizkoriščeni
potenciali za razvoj turizma so čudovita pokrajina, bogata kulturna in
zgodovinska dediščina ter številni spomeniki. Upamo, da bo delo služilo glavnim
akterjem turizma v Međimurju, da razmislijo o prihodnjem razvoju in nadaljujejo
delo in razvoj turizma na tem območju predvsem v smeri trajnostnega in
odgovornega turizma.
Cilj te raziskave je torej bil pokazati potrebo za razvojem trajnostnega turizma v
Međimurju. Želeli smo ugotoviti, kako trajnostni razvoj vpliva, ne samo na
turizem Međimurja, ampak tudi na celotno gospodarstvo te destinacije.
Destinacija Gornje Međimurje je bila leto 2014/2015. razglašena za Evropsko
destinacijo odličnosti. Takšni in tovrstni rezultati so dodatna spodbuda za
nadaljnji razvoj turizma v Međimurju. Nagrade so še dodatna spodbuda za
nadaljnje delo.
Namen tega magistrskega dela je torej predvsem pragmatičen. Želja je, da bo
diplomsko delo v prihodnje lahko navdih za vodilne organizacije na področju
turizma Međimurja in to predvsem v zvezi z razvojem trajnostnega turizma. V
nalogi smo preverili stopnjo razvoja turizma, raziskali  in opisali elemente
trajnostnega razvoja na podlagi kazalnikov oziroma indikatorjev trajnostnega
razvoja. Na podlagi nekaterih izbranih kazalnikov smo predlagali tudi strateške
usmeritve za  prihodnje oziroma želeno stanje turizma v Međimurju. Pri tem
smo, uporabili tako rezultate,  anket in intervjujev, kakor tudi benchmarking
analize, ki smo jo napravili v sosednji Avstriji.

101

Trajnostni razvoj je namreč razvoj, s katerim se zadovoljijo potrebe sedanje
generacije, ne da bi pri tem ogrozili priložnosti razvoja, naslednjih generacij, za
zadovoljevanje njihovih potreb. (Bačun, Matešić i Omašić, 2012). Prav s temi
besedami, lahko opišemo razvoj turizma v Međimurju. Cilj proizvoda, projekta
ali destinacije vsakega turističnega mesta na svetu je doseči čim večji dobiček
in privabiti čim več obiskovalcev. V vsakem turističnem kraju je važno
zadovoljstvo domačinov, ki je pogosto merjeno z zasledovanjem večjega
ekonomskega učinka, oziroma z številom obiska in ustvarjenih nočitev s strani
številnih turistov. Kljub temu, pa je potrebno in pomembno skrbeti tudi za
socialno in okoljsko ravnovesje v destinaciji, če je potrebno tudi z omejevanjem
obiskov na tistih lokacijah, ki so že dosegle nosilno sprejemljivost okolja. V
destinaciji morajo turisti zapustiti razmeroma ohranjene narave in kulturne
spomenike.
V magistrski nalogi je bila stopnja trajnosti preverjena s kazalniki trajnostnega
razvoja, preverjeni so bili tako ekonomski, ekološki in sociokulturni kazalniki.
Indikatorji trajnostnega turizma so bili predmet raziskave tudi v anketah in
anketiranju.
SWOT analiza je bila zasnovana tako, da je opredelila ključne razvojne
dejavnike, potencial in sam razvoj. Na temelju ugotovitev iz SWOT-a smo
oblikovali strateške usmeritve za prihodnost. Swot analiza je predstavljena na
naslednjih področjih ki so: prostor, družba, gospodarstvo, infrastruktura in
okolje, turistične atrakcije, turistična nadgradnja, destinacijsko upravljanje.
SWOT analiza Međimurja je pokazala prednosti destinacije kot močne evropske
regije, zaradi tega ker je Međimurje geografsko povezano s preostalim delom
Hrvaške, kakor tudi z sosednjimi državami Madžarsko in Slovenijo.
Gospodarstvo temelji na uspešnem podjetniškem sektorju z dobro podobo,
močno tradicijo in rastjo. Gospodarski potencial je sestavljen iz več uspešnih
velikih podjetij v gradbeništvu, kovinski in prehrambeni industriji. Osnova za
razvoj obstoječih in novih oblik turistične ponudbe se temelji na ohranjeni
kulturni in zgodovinski dediščini. Velike možnosti so vinske poti, Terme Sveti
Martin ter reka Drava in Mura, ki sta v Međimurju lepo urejeni ter ponujata
majhen, a zelo zanimiv in raznolik prostor za razvoj prostočasnih dejavnosti.
Nekatere pomanjkljivosti, ugotovljene med SWOT analizo so: pomanjkljivosti v
upravljanju  turističnega sistema, nerazvite verige vrednosti določenih turističnih
proizvodov, deloma tudi neugodna gospodarska struktura. V Međimurju
narašča število romskega prebivalstva, del celovitega reševanja romskega
vprašanja in njihovega integriranja v življenje in delo lokalne skupnosti pa bi
lahko predstavljala tudi priložnost za vključevanje Romov v nekatere oblike
turistične ponudbe v Međimurju. Seveda pa je potrebno predhodno razrešiti
osnovna in temeljna vprašanja romske populacije, kot so zaposlovanje,
zdravstvo varstvo in druga vprašanja ki so vezane za boljše življenje Romov.
Razvoj Međimurja se torej temelji na dveh glavnih prednostih, razvitem
podjetništvu z močno in prepoznavno rastjo ter tradicijo na eni strani ter naravni
in kulturni dediščini. Želena slika prihodnjega razvoja pa je povezana s koncepti
zdravega življenja, varovanja okolja in zdravja ter harmonije med človekom in
naravo, ekološkimi potenciali voda kakor tudi poudarkom  na zgodovini,
dediščini in kulturi.

102

Iz primerjave turističnih destinacij Međimurja in Vulkanlanda je razvidno, da si ti
dve destinaciji močno prizadevata za razvoj trajnostnega turizma v svojem
okolju. Čeprav je destinacija Vulkanland turistično bolj razvita destinacija, tudi
Međimurje raste kot turistična destinacija po vseh kazalcih in preverjenih
parametrih. Tako je bruto domači proizvod višji iz leta v leto, za te podatke pa
so nenazadnje „zaslužne“ tudi turistične manifestacije in dogodki, ki imajo vsako
leto več obiskovalcev in tudi višje prihodke. Z večjim številom dogodkov se
namreč število zaposlenih povečuje, večje število zaposlenih pa prispeva k bolj
kakovostnemu turističnemu proizvodu ter boljši kakovosti ponudbe in boljši
promociji. Za dobro promocijo so zagotovo zaslužni projekti kot npr. Visit
Međimurje in Lovely Međimurje. Ti projekti so sicer še na začetku, so pa dober
promotor Međimurja, kakor tudi dober primer inovacij na tem področju.
V magistrski nalogi sta bili postavljeni dve raziskovalni vprašanji:
1. Ali so turistični proizvodi v Međimurju v celoti taki, da upoštevajo in
vključujejo elemente trajnosti.
2. Ali je trend rasti povezan z elementi trajnosti, na kakšen način, in ali ga je
potrebno dopolniti oziroma spremeniti.
Nekateri turistični proizvodi v Međimurju so taki, da že vključujejo oziroma
upoštevajo elemente trajnosti. Turistični akterji v turizmu v Međimurju
verjamejo, da ima trajnostni turizem v Međimurju velik razvojni potencial.
Seveda bi se morala izboljšati promocija, v smeri poudarjanja elementov
trajnosti in odgovornega ravnanja pri razvoju turizma v destinaciji, izboljšati
kakovost storitev in ustvariti več priložnosti za ustvarjanje novih delovnih mest
in za razvoj tovrstnega turizma. Dober pokazatelj tega je rast obiskovalcev in
rast nočitev v institucijah, ki smo jih intervjuirali. Obiskovalci, ki obiščejo
Međimurje, se v Međimurje tudi vračajo, saj destinacija vsako leto obiskovalcem
ponudi nekaj novega.

Na podlagi anketnih vprašalnikov so bile potrjene naslednje hipoteze:
1. Večina vprašanih meni, da je trajnostni koncept razvoja pomemben za
prihodnji razvoj turizma v Međimurju.
2. Večina anketirancev meni, da kazalniki trajnostnega turizma niso dovolj
vključeni v turistično ponudbo Međimurja, oziroma, da jih destinacijski
management še ne vključuje in preverja dovolj dosledno ter da je na tem
segmentu še vedno potrebno veliko postoriti.
Rezultati anket kažejo, da anketiranci niso zadovoljni z obsegom in
raznolikostjo turistične ponudbe v Međimurju. Menijo da so še priložnosti, za
razvoj in napredek, predvsem glede na ponudbo ter promocijo in kakovost
storitev. Lokalno prebivalstvo si želi večjo vključenost turističnih ponudnikov v
Međimurju, saj se le z večjo in bolj pestro ponudbo in deležniki, lahko dosežejo
boljši rezultati. Anketiranci se ne strinjajo s trditvijo, da turisti onesnažujejo
okolje bolj kot lokalno prebivalstvo, verjetno da je to tudi iz tega razloga, ker
komunalna podjetja uspešno opravljajo svoje delo in se povečane količine smeti
sploh ne opazi. V poletnih mesecih se sicer poveča količina odpadkov, kar je

103

lahko posledica dejstva, da večina turistov obišče Međimurje v poletnih
mesecih.
Želimo ponovno poudariti da, rezultati naše raziskave povedo, da je koncept
razvoja trajnostnega turizma pomemben za prihodnji razvoj turizma v
Međimurju, pri čemer ugotovitve pokažejo da kazalniki trajnostnega turizma
niso dovolj vključeni oziroma spremljani z strani turističnega menadžmenta in
da je potrebno to področje v bodoče spremljati in obdelati bolj podrobno.
Pri našem raziskovanju nismo ugotovili nobenih podatkov, ki bi dokazovali, da
je bila na tej destinaciji že opravljena analiza stanja in ravni razvoje elementov
trajnostnega turizma. Glede na to lahko sklepamo, da v tej destinaciji, še ne
spremljajo razvoja in stopnje trajnosti v skladu z merili, ki so opisana v tem delu
in ki jih uspešne turistične destinacije vsekakor preverjajo. Če se torej želi
Međimurska županija uveljaviti na področju turizma in trajnosti, je treba
spremljati in preverjati stopnjo razvoja trajnostne turistične ureditve v regiji,
sistem spremljanja pa je treba uvesti v skladu s predlaganimi trajnostnimi merili.
Iskreno upamo, da bo predmetna magistrska naloga, spodbuda organizacijam,
ki skrbijo za razvoj turizma v Međimurju, kakor tudi, da bo naloga v pomoč za
njihovo nadaljnje delo v smeri raziskovanja in ugotavljanja stopnje trajnostnega
turizma v Međimurju.
Na koncu smo v nalogi opredelili razvojno vizijo in strateške prioritete razvoja
trajnostnega in odgovornega turizma Međimurja 2025.
Ključni elementi tega razvoja so, oziroma bodo: zdravo življenje in bogastvo ter
raznovrstnost ponudbe in vsebin, elementi povezani z zdravim življenjem in
zdravo hrano ter bogastvo in raznolikost naravnih ter kulturnih vrednot, ki jih
predstavljajo avtohtoni, pristni in inovativni turistični proizvodi