turizam;održivi razvoj;procjena nosivosti okoliša;program razvoja;Gorski kotar;tourism;sustainable development;carrying capacity assessment;development program;Gorski kotar;info:eu-repo/classification/udc/338.48:502.131.1(497.5G. Kotar)(082)(0.034.2)

Program održivog razvoja Gorskog kotara

Urednici
Barbara Pavlakovič
Marko Koščak
Zoran Ožbolt
Vladimir Čeligoj

Listopad 2021
Title
Naslov
Program održivog razvoja Gorskog kotara
The Sustainable Development Program of Gorski kotar
Editors
Urednici
Barbara Pavlakovič
(University of Maribor, Faculty of Tourism)
Marko Koščak
(University of Maribor, Faculty of Tourism)
Zoran Ožbolt
(KIS Gorski kotar)
Vladimir Čeligoj
(Republic of Slovenia, Ministry of Agriculture, Forestry and Food)
Language editing
Pregled jezika
Sanja Klarić (croatian) & Marina Buneta (translations from slovene)
Book language
Jezik knjige
Croatian
Technical editor
Tehnički urednik
Jan Perša
(University of Maribor, University Press)
Cover designer
Dizajn korice
Jan Perša
(University of Maribor, University Press)
Cover graphic
Grafike na korici
Foto © Barbara Pavlakovič
Graphic material
Grafički prilozi
Authors and editors
Published by
Izdavač
University of Maribor, University Press
Slomškov trg 15, 2000 Maribor, Slovenia
https://press.um.si, zalozba@um.si
Issued by
Izdano od
University of Maribor, Faculty of Tourism
Cesta prvih borcev 36, 8250 Brežice, Slovenia
http://ft.um.si, ft@um.si
Co-issued by
Suizdaja
KIS Gorski kotar
Goranska 119, 51307 Prezid, Croatia
www.kis-gorskikotar.hr; https://www.facebook.com/kis.gorskikotar
Edition
Izdaja
1st
Prvo izdanje
Publication type
Vrsta publikacije
E-book
Published
Objavljeno u
Maribor, Slovenia, October 2021
Available at
Dostupno na
http://press.um.si/index.php/ump/catalog/book/600

The work was delivered through the cooperation of the University of Maribor Faculty of Tourism
students (within the subject Sustainable and Socially Responsible Tourism), Ministry of Agriculture,
Forestry and Food of the Republic of Slovenia, Government Office for Slovenians Abroad, Trbuhovica
(Association for healthy Living and healthy nature Trbuhovica), Agricultural Educational Community
Gorski Kotar (KIS Gorski Kotar) and the Slovenian Cultural Society SKD Gorski Kotar. / Djelo je
nastalo u okviru sudjelovanja studenata Fakultete za turizem Univerze v Mariboru pri predmetu Trajnostni in družbeno
odgovorni turizem, Ministarstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Republike Slovenije, Urada Vlade Republike
Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu, društva Trbuhovica (Udruga za zdrav život i zdravu prirodu Trbuhovica),
Kmetijske izobraževalne skupnosti Gorski kotar (KIS Gorski kotar) te Slovenskog kulturnog društva SKD Gorski
kotar.

© University of Maribor, University Press
/ Univerza v Mariboru, Univerzitetna založba

Text © Authors & Pavlakovič, Koščak, Ožbolt & Čeligoj, 2021

This book is published under a Creative Commons 4.0 International licence (CC BY-NC-ND 4.0).
This license allows reusers to copy and distribute the material in any medium or format in unadapted
form only, for noncommercial purposes only, and only so long as attribution is given to the creator.

Any third-party material in this book is published under the book’s Creative Commons licence unless
indicated otherwise in the credit line to the material. If you would like to reuse any third-party material
not covered by the book’s Creative Commons licence, you will need to obtain permission directly from
the copyright holder.

https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/

CIP - Kataložni zapis o publikaciji
Univerzitetna knjižnica Maribor

338.48:502.131.1(497.5G. Kotar)(082)

    PROGRAM održivog razvoja Gorskog kotara [Elektronski vir] /
urednici Barbara Pavlakovič ... [et al.]. - 1. izd. - Maribor :
University of Maribor, University Press, 2021

Način dostopa (URL): https://press.um.si/index.php/ump/catalog/book/600
ISBN 978-961-286-529-0
doi: 10.18690/978-961-286-529-0
1. Pavlakovič, Barbara
COBISS.SI-ID 81311235

ISBN
978-961-286-529-0 (pdf)
978-961-286-530-6 (Softback)

DOI
https://doi.org/10.18690/978-961-286-529-0

Price
Cijena
Free copy

For publisher
Odgovorna osoba izdavača
prof. dr. Zdravko Kačič
Rector of University of Maribor

Attribution
Citat
Pavlakovič, B., Koščak, M., Ožbolt, Z. & Čeligoj, V. (eds.)
(2021). Program održivog razvoja Gorskog kotara. Maribor:
University Press. doi: 10.18690/978-961-286-529-0
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Sadržaj

Uvod
 ....................................................................................................................
1

Poglavje 1: Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na
projektnom području ................................................................................................. 3
1.1
Uvod ......................................................................................................................................... 3
1.2
Održivi i odgovoran razvoj .................................................................................................. 5
1.3
Održivi turizam
..................................................................................................................... 12
1.4
Smjernice za razvoj marketinga održivog turizma na destinacijama u  Gorskom
kotaru
...................................................................................................................................... 15
1.4.1 Turistička destinacija – koncept i razvoj .......................................................................... 15
1.4.2 Turistička destinacija i marketing ...................................................................................... 17
1.4.3 Marketing u funkciji održivog razvoja turističke destinacije
......................................... 17

Poglavje 2: Opis i analiza stanja projektnog područja
.............................................. 21
2.1
Pregled prirodno-geografskih čimbenika/karakteristika ............................................... 21
2.2
Pregled društveno-geografskih čimbenika/karakteristika ............................................. 24
2.3
Turizam u Gorskom kotaru ............................................................................................... 26
2.4
Analiza stanja i prijedlog razvojne strategije Gorskog kotara....................................... 30

Poglavje 3: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu ............................................
35
3.1
Analiza stanja ........................................................................................................................ 35
3.1.1 Promocija ponude ................................................................................................................ 40
3.1.2 Povezanost s čimbenicima održivog razvoja
................................................................... 41
3.2
SWOT analiza ....................................................................................................................... 42
3.3
Vizija ....................................................................................................................................... 45
3.4
Prioritetna područja i mjere
................................................................................................ 45
3.5
Pokazatelji i praćenje ........................................................................................................... 53
3.6
Sažetak
.................................................................................................................................... 56

Poglavje 4: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
..................................
59
4.1
Analiza stanja ........................................................................................................................ 59
4.2
SWOT analiza ....................................................................................................................... 62
4.3
Vizija ....................................................................................................................................... 64
4.4
Prioritetna područja i mjere
................................................................................................ 64
4.5
Sažetak
.................................................................................................................................... 79

Poglavje 5: Značaj tehničke i kulturne Baštine u Prezidu ........................................ 81
5.1
Analiza stanja ........................................................................................................................ 81
5.2
SWOT analiza ....................................................................................................................... 85
5.3
Vizija ....................................................................................................................................... 87
5.4
Prioritetna područja i mjere
................................................................................................ 88
ii
Sadržaj.

5.5
Pokazatelji i praćenje ........................................................................................................... 92
5.6
Sažetak
.................................................................................................................................... 94

Poglavje 6: Dvorac Zrinski – zbirka i ponuda „putevima frankopana” ....................
97
6.1
Analiza stanja ........................................................................................................................ 97
6.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 101
6.3
Vizija ..................................................................................................................................... 102
6.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 103
6.5
Pokazatelji i nadzor ............................................................................................................ 106
6.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 108

Poglavje 7: Palčava šiša............................................................................................
111
7.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 111
7.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 115
7.3
Vizija ..................................................................................................................................... 117
7.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 117
7.5
Pokazatelji i praćenje ......................................................................................................... 121
7.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 124

Poglavje 8: Staza rudara i rudnik; „stopama Tršćanskih rudara”
........................... 127
8.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 127
8.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 132
8.3
Vizija ..................................................................................................................................... 135
8.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 136
8.5
Pokazatelji i praćenje ......................................................................................................... 139
8.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 143

Poglavje 9: Stari vatrogasni dom i važnost drva
...................................................... 145
9.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 145
9.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 149
9.3
Vizija ..................................................................................................................................... 151
9.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 152
9.5
Pokazatelji i nadzor ............................................................................................................ 155
9.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 156

Poglavje 10: Selankin mlin ...................................................................................... 157
10.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 157
10.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 159
10.3
Vizija ..................................................................................................................................... 162
10.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 162
10.5
Pokazatelji i praćenje ......................................................................................................... 166
10.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 169

Poglavje 11: Pilana Malinarić .................................................................................. 171
11.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 171
11.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 176
Sadržaj
iii.

11.3
Vizija ..................................................................................................................................... 179
11.4
Prioritetno područje i mjere ............................................................................................. 179
11.5
Pokazatelji i nadzor ............................................................................................................ 184
11.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 187

Poglavje 12: Ribogojilište i kovačnica Urh
.............................................................. 189
12.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 189
12.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 194
12.3
Vizija ..................................................................................................................................... 196
12.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 197
12.5
Pokazatelji i praćenje ......................................................................................................... 202
12.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 205

Poglavje 13: Goranski vrt ........................................................................................ 207
13.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 207
13.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 213
13.3
Vizija ..................................................................................................................................... 215
13.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 215
13.5
Pokazatelji i praćenje ......................................................................................................... 221
13.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 223

Poglavje 14: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
........................................................
225
14.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 225
14.2
WOT analiza ....................................................................................................................... 230
14.3
Vizija ..................................................................................................................................... 234
14.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 235
14.5
Pokazatelji i praćenje ......................................................................................................... 242
14.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 246

Poglavje 15: Mogući restoran Ožbolt
...................................................................... 249
15.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 249
15.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 253
15.3
Vizija ..................................................................................................................................... 254
15.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 254
15.5
Pokazatelji i praćenje ......................................................................................................... 266
15.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 268

Poglavje 16: Apartmani u središtu Prezida ............................................................. 271
16.1
Analiza stanja ...................................................................................................................... 271
16.2
SWOT analiza ..................................................................................................................... 273
16.3
Vizija ..................................................................................................................................... 275
16.4
Prioritetna područja i mjere
.............................................................................................. 276
16.5
Pokazatelji i praćenje ......................................................................................................... 283
16.6
Sažetak
.................................................................................................................................. 286

Literatura
 ................................................................................................................ 289
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Uvod

BARBARA PAVLAKOVIČ, MARKO KOŠČAK, ZORAN OŽBOLT
I VLADIMIR ČELIGOJ

U knjizi „Program održivog razvoja Gorskog kotara” sabrana su djela nastala u
okviru dvogodišnjeg istraživačkog projekta u kojemu su sudjelovali Ministrstvo za
kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano Republike Slovenije (MKGP RS) – Služba za
potporu prehrambenoj industriji i promociju poljoprivrednih i prehrambenih
proizvoda (tajnik Vladimir Čeligoj), lokalne udruge Gorskog kotara (Kmetijsko -
izobraževalna skupnost Gorski kotar – KIS Gorski kotar, Društvo Trbuhovica –
Udruga za zdrav život i zdravu prirodu Trbuhovica, Dobrovoljno vatrogasno
društvo Prezid, Damjan Kovač, Petar Lautar, Lidija Malnar, Filip Ožbolt, Ivan
Ožbolt, Zoran Ožbolt, Slavko Žagar i drugi) te Fakulteta za turizem Univerze v
Mariboru (mentori izr. prof. dr. Marko Koščak i asist. Barbara Pavlakovič). U knjizi
su najprije predstavljene teoretske smjernice održivog razvoja, slijedi kratko
predstavljanje područja te nakon toga rasprava i obrada pojedinih lokacija,
znamenitosti i razvojnih mogućnosti Gorskog kotara.

Studenti 1. godine magisterija na Fakulteti za turizem u akademskoj godini 2017./18.
te 2018./19. posjetili su pojedine lokacije i znamenitosti Gorskog kotara.
Zahvaljujući terenskom radu, posjetima pojedinih mjesta, upoznavanju lokalne
kulture i gastronomske baštine te razgovoru s lokalnim stanovnicima, pripremili su
2
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

sveobuhvatan pogled na razvoj područja, s naglaskom na održivi razvoj turizma.
Kao temelj istraživanja služile su prethodne i aktualne razvojne strategije područja
(Lokalna razvojna strategija LAG-a Gorski kotar 2014. - 2020. i Strategija grada
Čabra 2015. - 2020.). Budući da je istraživanje bilo izvedeno po načelima
participativnog planiranja, studenti su pripremljene nacrte predstavili mještanima pri
ponovnom posjetu. Nakon rasprave i uvažavanjem komentara pripremili su
najnoviju verziju dokumenta.

Predložena strategija usmjerena je u razvoj održivog i odgovornog lokalnog turizma
u smjeru aktivnog povezivanja davatelja usluga na tom području i šire, uključivanja
kulturne i prirodne baštine u turističku ponudu, gastronomije te neposredne
interakcije s lokalnim stanovništvom, s ciljem da bude doživljen njihov način rada i
života. Dokument može biti koristan svim javnim i nevladinim institucijama,
pojedincima, poduzetnicima i svima onima koji u ovoj viziji prepoznaju svoje
razvojne mogućnosti. Predstavljeni su neki od prijedloga temeljem kojih bi se
područje trebalo razvijati u budućnosti i koje bi aktivnosti trebalo provoditi. Autori
su uvjereni da dokument sadrži mnogo korisnih i izvedivih ideja koje će dovesti do
uspješnog razvoja cijelog područja te njegovog dugoročnog i održivog razvoja i
prepoznatljivosti.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 1
Smjernice za budući razvoj održivog i
odgovornog turizma na projektnom
području

MARKO KOŠČAK

1.1
Uvod

Današnje društvo karakterizira velika pokretljivost. Životni prostor u kojemu žive
pojedine društvene skupine širi se i nije više ograničen na područja (općine) s
prebivalištem. Nastaju veći prostorni sustavi; društveno-ekonomski prostori ili
regije. Oni se sastoje od nekoliko područja (općina) koja se funkcionalno
nadopunjavaju (Ruppert et al., 1981, str. 94). Unutar tih društveno-ekonomskih
sustava postoji sustav središnjih naselja, gdje stanovništvo zajedno s okolicom
zadovoljava svoje osnovne potrebe. Uz to postoji mreža lokalnih područja koja su
pogodna za provođenje slobodnog vremena i zadovoljavaju potrebe stanovništva, ali
i susjednog socioekonomskog sistema – regije. Takav proces, gdje lokalno
stanovništvo unutar socioekonomskog sistema zadovoljava svoje osnovne potrebe
nazivamo područjem utjecaja. Za pogranično područje sjevernog dijela Gorskog
kotara također možemo zaključiti da sama granica ne predstavlja prepreku pri
4
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

zadovoljavanju određenih potreba stanovništva sa suprotne strane granice – tu
govorimo o prekograničnim procesima koji se odvijaju kako bi se zadovoljile
osnovne potrebe pojedinaca. Pri tome je potrebno uzeti u obzir niz čimbenika koji
utječu na otvorenost granice, a koji se razlikuju i ovise o različitim utjecajima.

Razmatrani primjeri pojedinih mikrolokacija u Gorskom kotaru i naseljima Prezid,
Čabar, Tršće, Plešce, Gerovo, Zamost, Mali Lug itd. ukazuju na početke lokalnih
naselja u kojima je moguće zadovoljiti dio osnovnih potreba. To se odnosi na aspekt
potražnje i potrebe za provođenjem slobodnog vremena i njegove ponude. Međutim,
oblikovanje pojedinih turističkih proizvoda ili lokalnih područja, koja su pogodna za
zadovoljavanje potrebe za provođenjem slobodnog vremena vrlo je zahtjevan
proces. To se posebice odnosi na ruralno stanovništvo gdje, uz rijetke iznimke, ne
postoje tradicija, znanje i iskustvo za provedbu tih zahtjevnih razvojnih procesa.
Temeljem analize stanja područja i terenskog istraživanja utvrđeno je da se
pojedinačna lokalna zajednica (uzmimo polazište da je u ovom slučaju lokalna
zajednica Čabar u Gorskom kotaru) teško suočava sa svim izazovima koje zahtijeva
suvremeno planiranje ruralnog turizma. Čimbenici učinkovitog razvoja, marketinga
i promocije lokalnog turističkog proizvoda na selu ili negdje drugdje izuzetno su
zahtjevni, kako profesionalno, tako i organizacijski i financijski. Ako i uspijemo
razviti pojedini turistički proizvod, pojavi se problem kada ga želimo predstaviti
tržištu jer nam nedostaje znanja, kvalitetnoga vodstva i resursa. Stoga se je pokazalo
da je jedino razumno rješenje integriranje pojedinačnih lokalnih proizvoda u širi
turistički proizvod koji je moguće pravilno promovirati i uspješno staviti na tržište.
Formiranje odgovarajuće udruge ili partnerstva u upravljanju i vođenju razvojne
strategije takvog destinacijskog turističkog proizvoda ključna je i odlučujuća faza
projekta. Ako nema suradnje, niti dobro definiran i pripremljen turistički proizvod
neće doživjeti odgovarajući ekonomski utjecaj u lokalnoj zajednici, a upravo je to
osnova i ključ za održavanje naseljenosti ruralnog područja i poboljšanje kvalitete
života lokalnog stanovništva. Slične tvrdnje odnose se i na prekograničnu suradnju,
koja je još više otežana zbog različitih sistemskih, organizacijskih, materijalnih i
drugih mogućnosti (Pavlakovič et al., 2019).

S druge strani, moramo biti svjesni da su primarne i najvažnije djelatnosti ovoga kraja
još uvijek poljoprivreda i šumarstvo. Jedino se razvojem tih djelatnosti mogu
uspješno razvijati i druge, popratne djelatnosti kao što su turizam, obiteljska
poljoprivredna gospodarstva, poduzetništvo i ostala područja gospodarskog razvoja
ruralnog i pograničnog područja Gorskog kotara. Turizam je povezan s
M. Koščak: Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na projektnom području
5

poljoprivredom i šumarstvom i njihovom ulogom koju imaju i imat će u
gospodarskom sektoru. Bez obzira na to što važnost poljoprivrede veoma opada i
gubi na značaju, ona ima vrlo važnu ulogu u zaštiti i oblikovanju kulturnog krajolika.
Bez poljoprivrednika, bilo da govorimo o poljoprivrednoj ili polupoljoprivrednoj
strukturi, neće biti moguće zaštititi i stvoriti atraktivan kulturni krajolik, a upravo je
to glavni čimbenik u turističkoj ponudi nekog mjesta. Stoga je ključno da se razvojni
procesi, koji utječu na transformaciju sela u Gorskom kotaru, odvijaju tako da
održavaju broj stanovnika na ruralnim te posebice na pograničnim područjima. To
bi ujedno značilo da je potrebno osigurati uvjete koji su privlačni lokalnom
stanovništvu s ciljem da ostane na tom području, bude zaposleno te da obavlja druge
životne aktivnosti koje su neizbježne, a koje omogućuju razvoj i uvođenje novih
aktivnosti, pri čemu turizam može imati jednu od najvažnijih uloga. Jedna od ključnih
spoznaja za to područje uz hrvatsko-slovensku granicu jest da je tradicionalno
vezano za različite mogućnosti i vrste prihoda. To znači da lokalno stanovništvo
nikada nije u potpunosti bilo ovisno samo o poljoprivredi, već se bavilo raznim
djelatnostima koje su na različite načine ljudima osiguravale pristojan životni
standard. Promatrajući obrazovnu strukturu stanovništva tog područja sa stajališta
formalnog školskog obrazovanja, možemo zaključiti da lokalno stanovništvo ima
relativno nisku obrazovnu strukturu, no i dalje ima multifunkcionalnu sposobnost
izvršavanja raznih aktivnosti. Zaključujemo da, uz odgovarajuću dodatnu edukaciju
i restrukturiranje današnjih radnika, oni mogu postati kvalitetna radna snaga za
potrebe turizma, kao što su lokalni vodiči, animatori, ugostitelji i slično.

1.2
Održivi i odgovoran razvoj

Razvoj turističkih djelatnosti mora biti planiran i usklađen s mogućnostima fizičkih,
ekonomskih i socijalnih čimbenika okoliša u kojemu se odvija transformacija ili
uvođenje novih gospodarskih aktivnosti (slika 1). Pri tome je važno uravnotežiti
razvoj jer je to jedini način kako ćemo osigurati dugoročno iskorištavanje i korištenje
lokalnih resursa te ih istovremeno štititi za buduće naraštaje. Da bi taj razvoj bio
uravnotežen, potrebno je poštivati ograničenja okoliša; ta su ograničenja prikazana
kroz fizičko-ekološke, demografske i političko-ekonomske parametre koji su
prikazani na slici 3. Proces koji procjenjuje te parametre naziva se koncept procjene
utjecaja na okoliš i on bi se trebao koristiti u planiranju razvoja bilo kojeg područja,
posebice područja o kojemu govorimo, jer je taj kraj s jedne strane vrlo bogat
prirodnom i kulturnom baštinom, a s druge strane izuzetno siromašan.

6
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 1: Odnosi među parametrima potrebnih za procjenu utjecaja na okoliš
Izvor: Goodwin, 2012

Taj koncept koristi se kao jedna od glavnih tehnika za planiranje, rekreaciju i
upravljanje turizmom. Njegova je osnovna svrha odrediti gornje granice razvoja,
odnosno optimalno korištenje resursa u turističke svrhe. U praksi ima mnogo
primjera kada procjena utjecaja na okoliša nije provedena, a posljedice se očituju u
vidu degradacije okoliša, prirodnih i kulturnih atrakcija te posljedično slabljenje
domaćeg turističkog tržišta. Također, neograničeno i slobodno planiranje negativno
utječe na okoliš i na interes turističkog tržišta za određene destinacije.

Uključivanje procjene utjecaja na okoliš u turističko planiranje i upravljanje postalo
je nužno i jedan je od glavnih kriterija za izradu turističkih planova na svim
područjima. Pozitivne učinke takvog planiranja osjetit će i javni i privatni sektor.
Parametre procjene utjecaja na okoliš dijelimo u 3 skupine (Goodwin, 2012):

−
Fizičko-ekološki parametri odnose se na sve statičke i promjenjive
komponente prirodnog okoliša i infrastrukturne sustave koji su najuže
povezani s prirodnim resursima. U statičke komponente ubrajamo npr.
ekološku prihvatljivost, prihvatljivost kulturne i prirodne baštine, duljinu
obale, klimu itd. Promjenjive komponente odnose se na infrastrukturne
sustave kao što su vodoopskrba, kanalizacija, opskrba električnom
energijom i plinom, promet (uglavnom cestovni promet), javni i privatni
Političko-ekonomski
parametri

Fizički, ekološki,
infrastrukturni
parametri
Socio-demografski
parametri
M. Koščak: Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na projektnom području
7

sektor (pošta, telekomunikacije, zdravstvo, banke, trgovine i ostale uslužne
djelatnosti). Promjenjive komponente osiguravaju odgovarajuću razinu
infrastrukture, uslužnih djelatnosti i ostalih uvjeta za razvoj djelatnosti u
prostoru.
−
Socio-demografski parametri odnose se na sve komponente koje su
povezane sa socijalnim radom okoliša te na međusobne odnose lokalnog
stanovništva i posjetitelja. Demografski čimbenici koje je lakše prepoznati i
izmjeriti (radna snaga, obrazovna struktura zaposlenih) od sociokulturnih
čimbenika (kulturni identitet lokalnog stanovništva, njihova iskustva u
turizmu) igraju jednako važno ulogu u procjeni.
−
Političko-ekonomski parametri odnose se na investiranja i financijske mjere
za razvoj turizma. Ti se parametri procjenjuju gdje je to moguće, uglavnom
s nižim ponderiranjem u usporedbi s ostalim parametrima. Ako je npr.
izgradnja vodovodne mreže ključna prepreka u razvoju turističkih
djelatnosti i država je spremna u nju ulagati, ne opterećujući pritom
potencijalne ulagače u turizam, u obzir treba uzeti situaciju nakon izgradnje
infrastrukturnog sustava. Iako su političko-ekonomski parametri vrsta
korektivnih fizičko-ekoloških i demografskih faktora, oni mogu biti ključni
čimbenik u procjeni utjecaja na okoliš. Ovi su parametri također važni za
potpuno razumijevanje situacije u lokalnom okruženju i načina
funkcioniranja.

Suvremeno planiranje razvoja turizma i priprema PSO temelje na novim odnosima
između turističke industrije i lokalne zajednice (slika 2) i odnosima između održivog,
uravnoteženog i prirodnog razvoja turizma (slika 3).

Slika 2: Turistička industrija, okoliš i lokalna zajednica
Izvor: Goodwin, 2012.
8
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 3: Procjena nosivosti okoliša i održivi, uravnoteženi razvoj turizma
Izvor: Goodwin, 2012.

Nekoliko je mogućih načina razvoja turizma prema procjeni utjecaja na okoliš
(Koščak, 1999). Postoje i različiti scenariji razvoja koji predviđaju razvoj turizma na
određenom području, a možemo ih podijeliti u četiri vrste:

A – slobodan i neometan razvoj bez ograničenja – nekontroliran razvoj
B – intenzivan turistički razvoj s kontrolnim čimbenicima
C – razvoj alternativnog turizma ili ekoturizma
D – razvoj održivog, uravnoteženog i prirodnog turizma

Prvi scenarij, koji je općenito neprihvatljiv, omogućuje prekoračenje svih ograničenja
utvrđenih procjenom utjecaja na okoliš. To bi značilo dopustiti na tom području
bezobzirnu konkurenciju kapitala na otvorenom tržištu koju zanima samo dobit, bez
obzira na posljedice po okoliš. Teško možemo zamisliti da bi država ili lokalna
zajednica dopustila ovako nešto na svom području.
M. Koščak: Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na projektnom području
9

Drugi scenarij razvoja vrlo je sličan prvome jer omogućuje relativno veliko uplitanje
u prostoru i kao glavni cilj postavlja najveću turističku dobit. Glavna razlika između
scenarija A i B je u tome što pri B scenariju državna uprava ima određenu kontrolu
nad razvojem i paralelno s tim određeni stupanj nadzora nad svime. U ovom
scenariju ocjenjuju se parametri fizičko-ekološke i političko-ekonomske procjene
utjecaja na okoliš, dok se demografski parametri zanemaruju. To je najviše vidljivo u
zanemarivanju javnog mnijenja i uvjeravanju lokalne zajednice da su financijski
učinci razvoja najvažniji.

Scenarij C odnosi se na razvoj tzv. ekoturizma koji je posljednjih godina postao
učestao. To je zapravo odgovor na koncepte masovnog i industrijskog turizma.
Karakteristike ekoturizma su jednosmjerna komunikacija između stanovnika i
posjetitelja (znanstvenika, istraživača, avanturista, alternativaca) i pritom
zanemarivanje potencijalnih financijskih dobitaka koji mogu biti ostvareni uz pomoć
turizma. Prema procjeni utjecaja na okoliš, ovaj scenarij predviđa najstrože mjere,
pridaje veliku važnost socio-kulturnim i ekološkim parametrima, dok političko-
ekonomske ne uzima u obzir. U nekim ekstremnim slučajevima, ova ideja
alternativnog turizma može postati suprotna scenariju slobodnog i neometanog
razvoja turizma. Ovaj scenarij najčešći je u zaštićenim i kontroliranim područjima,
posebice na područjima vrijedne prirodne i kulturne baštine i ondje gdje je izvorni
identitet lokalne zajednice netaknut.

Scenarij održivog, uravnoteženog, prirodnog i odgovornog turizma znači središnju,
posrednu mogućnost između scenarija A i C (slika 4). Suština održivog turizma
sastoji se od koordiniranog i skladnog odnosa između lokalnih čimbenika,
regionalnih i nacionalnih interesa, pravilnog upravljanja resursima i njihove
integracije u razvoj turizma te pravilnog odnosa ponude prema potražnji za
turističkim proizvodom. Pritom se moraju u potpunosti uzeti u obzir svi parametri i
ograničenja koja su dana procjenom utjecaja na okoliš (ekološki, sociokulturni i
političko-ekonomski parametri). Svaki od tih parametara uvjetovan je lokalnim
uvjetima u kojima se provodi. Stoga treba procijeniti fizičke, ekološke i demografske
parametre, kao i niz promjenjivih komponenata poput infrastrukture i socio-
kulturnih čimbenika specifičnih za lokalnu zajednicu. Pritom su od velikog značaja i
politički i ekonomski parametri (je li zajednica spremna poticati projekt razvoja
turizma bez obzira na zakonske odrednice i mjere ulaganja).

10
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 4: Shema odnosa između scenarija i procjena nosivosti okoliša
Izvor: Koščak, 1999.

Nakon procjene društvenog, prirodnog i ekološkog utjecaja na okoliš, proizvod se
može predstaviti lokalnim vlastima i svima onima koji se na bilo koji način brinu o
prirodnoj i kulturnoj baštini, prometnim vezama (npr. željeznički ili autobusni
prijevoz) ili drugim komponentama koje su uključene u planove za razvoj turizma.
Odlučujući je korak javno prezentiranje projektnog nacrta jer bi on trebao privući
nove turiste. Uspjeh projekta najviše ovisi o tome koliko se partneri slažu s idejom i
u kolikoj mjeri će ju provoditi. Rasprave na lokalnoj razini mogu promijeniti izvorni
oblik turističkog proizvoda. Tek nakon svih provedenih rasprava, dobit će se konačni
sadržaj projekta i kada se svi partneri slože s prijedlogom projekta, kreće priprema
promotivnog i drugog materijala potrebnog za marketing nastalog regionalnog
turističkog proizvoda. Promocija proizvoda prvenstveno služi usmjeravanju
posjetitelja i predstavljanju objekata i područja koji su uključeni u projekt.

U lipnju 2018. godine provedena je procjena utjecaja na okoliš na području sjevernog
dijela Gorskog kotara te je utvrđeno sljedeće (Koščak, 2018):

−
Glavna su atrakcija prirodni okoliš i kulturna baština, koji se već duže
vrijeme plasiraju u turističku ponudu.
−
Pristupačnost odredišta ni u kojem slučaju nije prepreka za njegov daljnji
turistički razvoj, već je to velika prilika. Pomorska i zračna luka na Kvarneru
udaljene su oko 100 kilometara, autocesta koja vodi do Splita i Rijeke oko
50 kilometara, Delnice 48 kilometara, Ljubljana 88 kilometara, a Postojna
57 kilometara.
M. Koščak: Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na projektnom području
11

−
Osnovna infrastruktura (prometna mreža i komunalna oprema) omogućuje
održivi (nemasovni) turizam. S ove točke gledišta važno je spomenuti da su
potrebna dodatna uređena parkirališta za vozila i kamp kućice, prostor za
šatore i odmorišta s vidikovcima. Smisleno bi bilo postaviti i tzv. urbanu
opremu koja uključuje stolove, klupe, kante za otpad i toalete tamo gdje ih
nema. Zbog uskih cesta i staza pristup pojedinim lokacijama je otežan, stoga
se do njih može doći samo manjim vozilima. Staza koja vodi do izvora Kupe
se ne održava. Isto tako nije uređen niti siguran pristup pojedinim
lokacijama prirodne baštine.
−
Turistička infrastruktura nije dovoljno razvijena, što se posebno odnosi na
ponudu kvalitetne hrane i smještajnih kapaciteta za goste. Rješenja treba
tražiti u ponudi obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava (OPG-ova; npr.
OPG Anita Pintar dobitnica je nagrade „Obitelj vrijedna zlata u 2018.
godini”) i privatnim smještajnim kapacitetima (integracija u tzv. raspršeni
hotel).
−
Informacijska infrastruktura postoji, no ona nije zadovoljavajuća. Pojedina
mjesta uglavnom su označena. Turistička i ostala signalizacija do pojedinih
lokacija je loša, zato može brzo doći do nesporazuma (npr. posjetitelj na
izvoru Gerovčice traži izvor Kupe). Trenutna turistička ponuda nije
primjereno niti dovoljno detaljno predstavljena na internetskim stranicama
i društvenim mrežama. Mobilni telefoni, navigacijski sustavi i osobna
računala ne koriste se samo za traženje informacija i usporedbu ponuda
pojedinih turističkih odredišta, oni su prvenstveno marketinški alat i dobra
opcija za učinkovit sustav rezervacija. Bez upotrebe različitih vrsta
tehnologije, destinacija za turista gotovo da i ne postoji. Primijećen je i
nedostatak informativnih ploča. Iako se dio destinacija nalazi unutar
Nacionalnog parka Risnjak, ulaz u park nije označen. Parkiralište u selu
Hrvatsko nije uređeno te ga je potrebno urediti kao polaznu točku u NP
Risnjak i početak pješačke (planinarske) staze do izvora Kupe. Turistička
ponuda NP Risnjak i projekt „Putevima Frankopana” također se slabo
koristi.
−
Posjeti pojedinim mjestima kulturne baštine ograničeni su na male skupine
(do 15 posjetitelja). Za posjet većih skupina, koje su zanimljive i s
financijskog gledišta, potrebno je povezati obližnje lokacije (npr. kovačnicu
Urh i izvor Čabranke, pilanu Malinarić i mlin Selanka te izvor Gerovčice) ili
12
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

čak stvoriti ponudu kojom će se obuhvatiti više turističkih destinacija i time
privući veći broj posjetitelja
−
Pojedina mjesta nisu dovoljno ekonomski jaka, ne mogu primiti goste na
duže vrijeme, stoga mogu predstavljati samo ponudu komplementarnu
nekim drugim aktivnostima pojedinih pružatelja usluga. Nužna je integracija
pojedinih aktivnosti u cjelovitu turističku ponudu, koja uključuje ostale
turističke usluge (smještaj, gastronomija, lokalni proizvodi, događanja) i daje
dodatnu vrijednost ponudi te odgovor na turističko pitanje - kako zajedno
zaraditi više. Priča o „goranskom turizmu” može postati uspješna priča
samo ako u njoj sudjeluju akteri iz javnog, privatnog i nevladinog sektora.

1.3
Održivi turizam

Održivi turizam koncept je kojim se želi uravnotežiti ekonomski, ekološki i socio-
kulturni utjecaj turizma u skladu s interesima sadašnjih i budućih sudionika koji
djeluju na tom području. Upravo zato one turističke destinacije koje uvode koncept
održivog i odgovornog turizma pridonose povećanju atraktivnosti sadržaja svoje
ponude i dugoročnom jačanju konkurentnosti. Polazišta su dolje predstavljene
smjernice, ključne za razvoj turističkih proizvoda na odabranom projektnom
području u Prezidu i Gorskom kotaru (pripremljeno po uzoru na Smjernice za razvoj
kulturnog turizma i ruralnoj Istri i Gorskom kotaru (Sveučilište Jurja Dobrile u Puli,
2011).

Smjernice, vizija i strategija razvoja postavljeni su tako da razvoj lokalnog turizma
usmjeravaju prema aktivnoj integraciji pružatelja usluga, kulturne i prirodne baštine,
gastronomije te održivog i odgovornog turizma općenito. Upravo zato na današnjem
modernom turističkom tržištu možemo uočiti sljedeće važne trendove (Pavlakovič,
2018):

−
povećava se broj, vrsta i važnost turističkih aktivnosti (veća se važnost
pridaje kulturi, baštini, umjetnosti, sportu, gastronomiji),
−
potražnja postaje zahtjevnija, sofisticiranija, racionalnija i selektivnija,
−
povećava se udio novih segmenata u turističkoj potražnji, posebno starije
populacije i zaposlenih žena, kao i osoba s posebnim potrebama,
−
turistička ponuda je raznolika, značajno napreduje u kvaliteti i povezuje
prekogranične destinacije,
M. Koščak: Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na projektnom području
13

−
zbog ekološke svijesti posebna je pažnja namijenjena zaštiti okoliša u
turističkim destinacijama.

Važno je naglasiti da je zadovoljan turist conditio sine qua non, odnosno osnovni uvjet
turističke ekonomije. Turizam je danas u svjetskom gospodarstvu jedna od
najvažnijih ekonomskih, socijalnih, kulturnih i ekoloških industrija. To se također
odnosi na spomenuto istraživano projektno područje.

Razvoj turizma donosi turističkim destinacijama ekonomske i brojne druge
promjene i izazove. To se posebno odnosi na fizički utjecaj na okoliš. Turizam je, uz
proces industrijalizacije i urbanizacije, jedan od najvećih izvora zagađenja okoliša.
Razina opterećenja ovisi o kapacitetu, vrsti selektivnog turizma, ekološkoj svijesti
pružatelja turizma, broju turista koji istovremeno borave na odredištu, njihovoj
ekološkoj svijesti itd. Utjecaj turizma vidljiv je u onečišćenju zraka, tla i vode,
iskorištavanju prirodnih resursa, stvaranju otpada, količini prometa, prostornim
odstupanjima itd.

Turizam najviše utječe na promjene u okolišu na lokalnoj razini. Učinak je također
vidljiv na regionalnoj, nacionalnoj pa čak i na globalnoj razini. Primjerice, u slučaju
dislociranja turističke ponude od potražnje, turizam ima značajan utjecaj na globalne
klimatske promjene. S druge strane turizam ovisi o kvaliteti okoliša, očuvanoj
bioraznolikosti i prirodnosti krajolika. Upravo je zbog toga upravljanje razvojem
turizma velik izazov za donositelje odluka, u ovom slučaju za sve sudionike na
području Gorskog kotara.

Istodobno, turizam donosi i mnoge društvene i kulturne promjene. S jedne strane
omogućuje socijalnu interakciju i interkulturnu komunikaciju između lokalnog
stanovništva i turista, a s druge strane može povećati kriminal, uništenje kulturne
baštine te produbiti jaz između različitih društvenih skupina unutar lokalne
zajednice.

Danas su turisti obrazovaniji, sofisticiraniji, racionalniji i selektivniji. Većina njih
unaprijed je upoznata s destinacijom koju su odabrali. Također, turisti su danas
ekološki osviješteni te su svjesni „vrijednosti za novac”. Neki od najvažnijih trendova
u suvremenoj turističkoj potražnji proizlaze iz činjenice da se turisti odlučuju za kraća
putovanja nekoliko puta godišnje te ih zanima originalnost ponude koja se odnosi
na tradiciju i autohtonu hranu te zaštitu i očuvanje okoliša.
14
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Preduvjet za uvođenje koncepta održivog razvoja turizma je definicija utjecaja na
okoliš turističke destinacije. To je „maksimalan broj turista koji neće negativno
utjecati na fizički okoliš, lokalno stanovništvo ili njegove interese” (Črnjak i Črnjar,
2009). Utjecaj odredišta odnosi se na fizičku, psihološku, biološku i sociološku
sposobnost, uzevši u obzir da se ti utjecaji s vremenom mijenjaju.

Svjetska turistička organizacija (UNWTO) definira održivi turizam kao turizam koji
zadovoljava potrebe turista i stanovništva te istodobno čuva resurse za budući razvoj.
Takav razvoj znači upravljanje resursima na način da se udovoljava osnovnim
ekonomskim, socijalnim i estetskim zahtjevima, uz očuvanje kulturne cjelovitosti,
osnovnih bioloških procesa i biološke raznolikosti (Carić, 2006).

Održivi turizam zato bi trebao (UNEP i UNWTO, 2005):

−
pronaći optimalan način za iskorištavanje prirodnih resursa radi očuvanja
ključnih ekoloških procesa te zaštite prirode i biološke raznolikosti,
−
poštivati sociokulturnu izvornost lokalne zajednice, poštujući pri tome
kulturno nasljeđe i tradicionalne vrijednosti te doprinoseći interkulturnom
razumijevanju,
−
doprinijeti dugoročnom gospodarskom razvoju, distribucijom ekonomske
koristi među svim sudionicima.

Primjena koncepta održivog turizma nije ograničena na neke selektivne oblike
turizma poput ekoturizma1 i seoskog turizma, već se može koristiti u svim oblicima
turizma. Primjena koncepta održivog razvoja turizma mora se uskladiti sa
specifičnim karakteristikama svake turističke destinacije. Nužan preduvjet za to je
participativni proces, to jest uključivanje svih sudionika (npr. turoperatori i turističke
agencije, smještajni kapaciteti, restorani, proizvođači organske hrane, institucije
odgovorne za zaštitu baštine, lokalna zajednica i turisti) kako bi se usuglasili oko
ključnih pitanja bitnih za razvoj turizma. Treba napomenuti da je uvođenje koncepta
održivog razvoja neprekinut proces koji se stalno mora prilagođavati promjenama
unutarnjih i vanjskih razvojnih čimbenika.

1 Ekoturizam je selektivni održivi oblik turizma koji privlači turiste zainteresirane za učenje o prirodnoj i kulturnoj
baštini te odgovornom ponašanju prema okolišu.
M. Koščak: Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na projektnom području
15

1.4
Smjernice za razvoj marketinga održivog turizma na destinacijama u

Gorskom kotaru

1.4.1
Turistička destinacija – koncept i razvoj

Smatra se da je pojam destinacija uveden u turističku terminologiju sedamdesetih
godina prošlog stoljeća, kada je postao oznaka za turističko mjesto, zonu, regiju,
državu, skupinu zemalja i kontinent, do kojih se može doći uglavnom zračnim
prijevozom. Danas pojam turistička destinacija ima složenije značenje upravo zbog
promjena koje su se dogodile na turističkom tržištu. U literaturi se mogu pronaći
različita tumačenja pojma turističke destinacije, a razlozi za to uglavnom leže u
različitim aspektima njegova promatranja (zemljopisni, ekonomski, sociološki,
marketinški, menadžerski) i različitoj percepciji turističkih odredišta od strane
pojedinih sudionika (sadašnja i moguća turistička potražnja, lokalno stanovništvo,
javni sektor, lokalni poduzetnici itd.). Temeljem analize mnogih definicija turističke
destinacije u domaćoj i inozemnoj literaturi smisleno je definirati ju kao turistički
organiziranu i tržišno prepoznatljivu prostornu cjelinu koja potrošačima nudi
cjelovito zadovoljenje turističkih potreba (Križman Pavlović, 2008). Iz navedenog
proizlazi da ključ određivanja prostorne jedinice za turističko odredište nije njegova
veličina ili geopolitička granica, već sposobnost privlačenja turista i potpunog
zadovoljenja složene turističke potrebe.

Turistička destinacija jedna je od sastavnica turističkog sustava koja promovira rad
cjelokupnog sustava privlačeći turiste i motivirajući njihov dolazak, te povezuje sve
njegove dijelove. Većina turističkih odredišta mješavina je sljedećeg (Cooper,
Fletcher, Wanhill, Gilbert i Shepherd, 1998; Buhalis, 2000):

1. atrakcije – uključujući prirodne i društvene atrakcije koje motiviraju turiste
da dođu na destinaciju,
2. receptivni sadržaji (eng. amenities) – uključuju smještajne i ugostiteljske
objekte, trgovine, zabavne sadržaje i ostale usluge,
3. pristup – odnosi se na razvoj i održavanje učinkovitih prometnih veza s
emitivnim tržištem (međunarodni promet, lokalni prijevoz),
4. dostupni paketi – uključuju unaprijed pripremljen paket aranžmana ili
integralne turističke proizvode od strane prodajnog agenta i njegovih
predstavnika,
16
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

5. aktivnosti – odnose se na aktivnosti dostupne na odredištu i ono čime će se
potrošač baviti tijekom boravka na odredištu,
6. pomoćne usluge – uključuju marketinške, razvojne i koordinacijske
aktivnosti koje provodi određena organizacija za upravljanje turističkim
destinacijama za potrebe potrošača i industrije.

Tretiranje turističke destinacije kao sustava ključno je za interdisciplinarni način
upravljanja, a marketing turističke destinacije je upravo to. Model turističke
destinacije prikazan je na slici 5. te ukazuje na sadržaj mekih varijabli (interakcija
turista, osoblja i stanovnika), otvorenost (uključuje utjecaj vanjskog okruženja na
procese unutar destinacije) i sustavni pristup (input, proces i output).

Slika 5: Model turističke destinacije
Izvor: Križman Pavlović, 2008.

Predstavljeni model prikazuje da se sustav destinacija sastoji od određenih
komponenti i da se inputi (npr. turistička očekivanja, upravljačke i tehničke
mogućnosti zaposlenika, investicijski resursi) transformiraju u outpute, odnosno
rezultate različitih sudionika i učinaka. Svaka turistička destinacija ima svoju
M. Koščak: Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na projektnom području
17

kombinaciju karakteristika s određenim zemljopisnim položajem, kulturom i
poviješću. Stoga razvoj specifičnog modela za svako turističko odredište može
rasvijetliti važnost svake njegove komponente u sustavu. Miješanjem komponenata
turističke destinacije formira se jedan ili više turističkih proizvoda.

1.4.2
Turistička destinacija i marketing

Marketing turističke destinacije određen je sljedećim karakteristikama:

−
provedba upravljačkih aktivnosti u ime grupe davatelja usluga,
−
skupina proizvoda i usluga koje nude pružatelji odredišta prostorno je
ograničena i specifična.

Iz navedenoga proizlazi da je glavni izazov marketinga turističkih destinacija
djelovanje na višestrukom pružanju usluga u kojem individualni poduzetnici imaju
moć odlučivanja (Dolnicar i Mazanec, 1998). Velik je izazov raditi u situaciji u kojoj
različiti sudionici turističke destinacije (posjetitelji, lokalno stanovništvo, hotelske
tvrtke, turoperatori, javni sektor) sudjeluju u razvoju i stvaranju turističkih proizvoda
(Buhalis, 2000). Stoga je svrha marketinga turističke destinacije djelovati kao
instrument za optimizaciju učinaka turizma i postizanje strateških ciljeva koji su
usmjereni k zadovoljavanju potreba i želja svih aktera na konkretnoj turističkoj
destinaciji.

1.4.3
Marketing u funkciji održivog razvoja turističke destinacije

Na početku svog razvoja turizam se isticao kao fenomen bez negativnog utjecaja na
okoliš, u usporedbi s industrijom, rudarstvom, krčenjem šuma i intenzivnom
agroindustrijom. No, objavom prvih kritičkih djela o masovnom turizmu 70-ih
godina, ovakav pozitivan stav prema turizmu doveden je u pitanje. Viđenje turizma
kao zagađivača okoliša, eksploatatora lokalnog stanovništva i kratkoročnog sektora
orijentiranog na dobit dodatno je ojačano 80-ih godina kao rezultat jačanja kretanja
u okolišu i svijesti o zelenilu. Devedesetih godina došlo je do značajnog
nezadovoljstva turista kvalitetom (masovnog) turističkog proizvoda, razvijena je
svijest o važnosti očuvanja okoliša i kulturnih dobara te svijest turističkih destinacija
o jedinstvenosti i osjetljivosti prirodnih i ljudskih resursa, koje su promijenile stav
turističke ponude u pogledu razvoja.
18
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Prethodno navedeni stavovi naglasili su potrebu za usmjeravanjem razvoja turističkih
odredišta od eksploatacijskog do održivog razvoja. Cilj je primjene ovog koncepta
„zadovoljiti potrebe i poboljšati kvalitetu lokalnog stanovništva, razviti
visokokvalitetan turistički proizvod, udovoljiti potrebama i zahtjevima turista te
sačuvati resurse kako bi ih buduće generacije mogle koristiti” (Smolčić-Jurdana,
1998). Održivi je razvoj za turizam pitanje postojanja samo za sebe. Iako su u
njegovom okruženju prisutne sile koju potiču primjenu načela održivosti, prisutne
su i one koje mu se opiru.

Operacionalizacija koncepta održivosti na razini turističke destinacije može se postići
procjenom utjecaja na okoliš i korištenjem dugoročne perspektive u planiranju
njegovog razvoja (strateško planiranje). Danas i u budućnosti uspješne će biti one
turističke destinacije gdje se planiranje, organizacija, uvođenje vlastitih marketinških
aktivnosti i kontrola nad njima bude temeljilo na konceptu održivosti i gdje budu
usmjereni na sve ili barem primarne skupine sudionika. Drugim riječima, marketing
turističke destinacije mora biti u funkciji njegovog održivog razvoja.

U svakoj turističkoj destinaciji postoji niz sudionika čiji su interesi komplementarni
ili suprotni razvoju turizma općenito, a posebice održivog turizma. Neke od
najvažnijih skupina sudionika turističke destinacije su:

−
lokalno stanovništvo – najvažnija skupina sudionika, budući da žive i rade u
turističkoj destinaciji i nude lokalne resurse posjetiteljima,
−
turisti – traže iskustvo koje se može ponuditi visokokvalitetnim uslugama i
dobro organiziranom destinacijom,
−
pružatelji usluga turizma – najodgovorniji su za razvoj turizma i traže
određeni povrat ulaganja,
−
javni sektor – turizam vidi kao sredstvo za povećanje prihoda, promicanje
regionalnog razvoja i zapošljavanja; često je nositelj vodeće funkcije ili
koordinatora,
−
drugi – različite lobističke skupine, gospodarska komora i drugi relevantni
akteri u lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj zajednici.

M. Koščak: Smjernice za budući razvoj održivog i odgovornog turizma na projektnom području
19

Sudionike poput lokalnog stanovništva, pružatelja turizma i javnog sektora možemo
doživjeti kao internu javnost turističke destinacije. Upravo se zato koncept internog
marketinga može koristiti za poticanje usvajanja i primjenu načela održivog razvoja.
Kada je zbog potreba održivog razvoja potrebno spriječiti dolazak određenih
segmenata tržišta u turističku destinaciju, tada je moguće koristiti tzv. koncept
demarketinga. Mještane također treba informirati o razvoju turizma da ne bi došlo
do nesporazuma s turistima. Mogući antagonizam, odnosno protivljenje pasivnog
lokalnog stanovništva u pogledu razvoja turizma na određenoj destinaciji, može se
spriječiti provođenjem nekih od navedenih marketinških aktivnosti:

−
uključivanje stanovništva u proces donošenja odluka i planiranja razvoja
turizma,
−
osiguravanje doprinosa za lokalne vlasnike turističkih objekata,
−
održavanje ekonomske koristi od turizma na razini turističke destinacije,
−
obrazovanje lokalnog stanovništva za rad u turizmu na svim razinama,
−
edukacija stanovnika o turističkim konceptima, aktivnostima i prednostima,
−
očuvanje autentičnosti folklora i starih zanata,
−
poticanje stanovništva da usvoji lokalni arhitektonski stil te gradi lokalnim
materijalom.

Da bi se turiste potaknulo na održivo ponašanje tijekom boravka na nekoj destinaciji,
treba provesti određene marketinške aktivnosti poput:

−
informiranja turista o lokalnim običajima,
−
informiranja turista o lokalnom okolišu i ekologiji,
−
poticanja dolaska onih turista koji će poštovati lokalnu tradiciju.

U slučaju razmatranog područja kao moguće marketinške aktivnosti turističke
destinacije, koja je usmjerena na poticanje usvajanja načela održivog razvoja od
strane turističkih pružatelja, možemo naglasiti sljedeće aktivnosti: edukacija
subjekata turističke ponude koji definiraju razvojne ciljeve u skladu s konceptom
održivosti, usvajanje mehanizama kojima će se ti ciljevi postići te nadzor nad
provođenjem poslovnih aktivnosti u skladu s postavljenim ciljevima. Održivi razvoj
destinacije može se postići samo sinergijskim djelovanjem svih sudionika na nekoj
turističkoj destinaciji.

20
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 2
Opis i analiza stanja projektnog
područja

NEJC POVZEK I BARBARA PAVLAKOVIČ

2.1
Pregled prirodno-geografskih čimbenika/karakteristika

Istraživano projektno područje Gorskog kotara smješteno je na krajnjem sjeveru
Republike Hrvatske i jedno je od njezinih najšumovitijih područja (slika 6). Gorski
kotar leži sjeveroistočno od riječkog primorja, na istoku i sjeveroistoku spušta se
prema Ogulinsko-plaščanskoj dolini i niskom Pokuplju, na jugoistoku prelazi u Liku,
sjevernu granicu Gorskog kotara čini dolina rijeke Kupe, a na sjeverozapadu se
proteže prema Snježniku. Jakša Opačič (2017) opisuje ga kao najuži prijelaz sa
sjeverne obale Jadrana u panonsku unutrašnjost; to je pretežno krško područje na
sjeverozapadu Dinarskih Alpi. Visoravan sa svojim surovim vrhovima i rijetkim, ali
izrazitim riječnim dolinama geološki pripada Vanjskim Dinaridima. Sastoji se
uglavnom od karbonatnih stijena srednjeg vijeka, a prevladava vapnenac i dolomit
jurske i kredne dobi (Bognar, 1990) te se na površini odražava u mnogim krškim
pojavama: poljima, izvorima, ponorima i špiljama. Krški svijet gotovo je u
potpunosti obrastao šumama. Rijetki su primjeri golog krša, zbog čega je to područje
dobilo naziv „zelena pluća Hrvatske”. Gorski kotar utjelovljuje sliku krajolika koji je
22
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

zelen, šumovit, relativno netaknut i kao takav također vrlo prikladan za razvoj
turizma (Centum posto, b.d.).

Slika 6: Krajolik Gorskog kotara
Izvor: Lasten.

Najviši vrhovi Gorskog kotara prelaze 1500 metara, a među njima su Bjelolasica,
Risnjak i Snježnik. Na slovenskoj strani, u istom masivu, najviši je vrh Snežnika sa
1796 metara. Veći dio površine proteže se od 700 do 900 metara nadmorske visine.
Nadmorska visina i položaj na prijelazu s mora na kopno doprinose specifičnim i
prilično surovim klimatskim uvjetima. Gorski kotar je najizloženiji dio Hrvatske u
pogledu oborina i istovremeno jedno od najvažnijih područja Dinarskog gorja gdje
godišnje padne više od 3000 mm oborina, zimi uglavnom u obliku snijega. Velike
količine oborina rezultat su naglog povišenja reljefa u koji se sudaraju vlažne zračne
mase s mora. Ljeta su blaga i relativno vlažna, a zime oštre i snježne. U zimskim
mjesecima temperature (zbog utjecaja visine i reljefa) mogu biti izuzetno niske
(najniže su izmjerene temperature ispod 30 Celzijevih stupnjeva, a u ljetnim
mjesecima samo rijetko porastu iznad 35 C°). Od vjetrova možemo spomenuti
hladnu i na udare jaku buru koja puše uglavnom u zimskim mjesecima, te vjetrove s
juga koji donose vlagu i oborine (Strateški plan održivog razvoja Gorskog kotara
2010.-2013., 2009.; Nacionalni hidrometeorološki zavod Republike Hrvatske, 2019).

B. Pavlakovič i N. Pozvek: Opis i analiza stanja projektnog područja
23.

Unatoč ekstremnoj vlažnosti mjesta s prekomjernom količinom vode zbog krša i
okomitog otjecanja, nema nepogoda. Gorski kotar nalazi se na slivnom području
između Crnog mora i Jadranskog bazena. U mnogim manjim kraškim izvorima
vodotoci napajaju rijeke poput Kupe, Čabranke i Dobre. Na sjeveru se voda ulijeva
u sliv rijeke Ljubljanice – Trbuhovice (Kladnik, 2008, str. 104). Vodotoci se ponegdje
koriste kao slivovi vrijedne pitke vode za krški svijet, a pretoci su u prosjeku relativno
skromni i nestabilni (slika 7). U rijetkim, reljefno povoljnim područjima u kraškim
poljima ili sličnim konkavnim oblicima gdje se voda može zadržati, posljednjih su
desetljeća stvoreni umjetni rezervoari (Lokvarsko jezero, umjetna jezera u blizini
Fužina) namijenjeni prvenstveno za korištenje energije, navodnjavanje, a danas sve
više i u rekreacijske (turističke) svrhe (Centum posto, b.d.).

Slika 7: Vodni resursi Gorskog kotara
Izvor: Lasten.

Gorski kotar mjesto je iznimne biološke raznolikosti koja je rezultat položaja i
specifičnih ekoloških čimbenika. Izrazit prijelaz između obale i kopna preduvjet je
mnogim endemskim vrstama (Strateški plan održivog razvoja Gorskog kotara 2010-
2013, 2009). Ključni prirodni resurs tog područja je šuma koja pokriva više od 80 %
površine. Prevladavaju bukva i jela, a u najvišim predjelima i uskim područjima s
izraženim temperaturnim preokretom česta su stabla patuljastog bora. Većina šume
je primarna, razvijala se tijekom mnogih stoljeća bez pretjeranog utjecaja čovjeka
24
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

(Klepac, 1997). Ona zadržava svoju izvornu ulogu; pruža utočište mnogim
životinjskim vrstama, uključujući velike europske zvijeri poput medvjeda, risa i vuka.
Prema Direktivi o pticama (u Gorskom kotaru živi 31 zaštićena vrsta) i Direktivi o
staništima, više od 4/5 područja klasificirano je u Natura 2000 (Centum posto, b.d.).
Značaj šuma je velik jer je Gorski kotar najveće i najkvalitetnije sveobuhvatno
šumsko područje koje se nalazi u blizini mora (Mauhar, 2016).

2.2
Pregled društveno-geografskih čimbenika/karakteristika

Područje Gorskog kotara dio je Gorske Hrvatske. Smješteno je na zapadu države na
granici sa Slovenijom. Također je dio Primorsko - goranske županije unutar koje se
nalazi područje Gorskog kotara s 9 jedinica lokalne samouprave. Općine su: Brod
Moravice, Fužine, Lokve, Mrkopalj, Ravna Gora i Skrad te gradovi: Čabar, Delnice i
Vrbovsko.

Povijest ovih mjesta možemo pouzdano pratiti još od vremena Rimljana. U 4.
stoljeću gradio se tzv. rimski limes – obrambeni zid koji je branio tadašnje Rimsko
Carstvo od invazija barbarskih naroda s istoka (Malnar, S., 2007). To je područje
vjerojatno, barem privremeno, bilo naseljeno još i ranije (ostaci iz željeznog doba).
Budući da je Gorski kotar uvijek bio prometno važno područje (čak je i danas to
prijelaz s mora u unutrašnjost kontinenta), mnogi su se ljudi koji su došli na ovaj
teritorij natjecali za stratešku kontrolu. Istodobno, stalne migracije bile su uzrok
manjih naselja i kraćih naseljavanja sve do 15. ili 16. stoljeća, kada su na ovom
području osnovana prva veća stalna naselja (Čabar, Gerovo, Prezid itd.). U 17.
stoljeću su gospodarski razvoj, koji se temeljio na iskorištavanju drvnog bogatstva,
donijeli grofovi Zrinski osnovavši topionice željezne rude i srodne manufakture. U
18. i 19. stoljeću došlo je do konsolidacije cestovnih veza (Karolina i Lujzijana)
kojima se slavonsko žito prevozilo u riječku luku ili do željeznice. Zahvaljujući tome
došlo je do gospodarskog procvata toga kraja i naseljavanja stanovništva.
Gospodarska kriza na prijelazu iz 19. u 20. stoljeće dovela je do prvog većeg
iseljavanja u prekomorske zemlje. Područje je tako opet postalo nerazvijeno i
ugroženo (Klepac, 1997; Kladnik, 2008; Jakša Opačić, 2017).

Unatoč prometnici koja je povezivala Zagreb i Rijeku i samo je djelomično prolazila
kroz Gorski kotar, trend razvoja toga kraja u 21. stoljeću izrazito je negativan. Među
255 naselja koja su se uglavnom razvila na području s povoljnim poljoprivrednim
uvjetima (obrada tla i stočarstvo) u podnožju planina, na poljima, uvalama i
B. Pavlakovič i N. Pozvek: Opis i analiza stanja projektnog područja
25.

dolinama, veća su samo općinska / gradska središta, dok je otprilike 15 % naselja
potpuno prazno (Centum posto, b.d.). Površina područja iznosi 1.275 km², što je
1/3 Primorsko – goranske županije i 2 % površine cijele države. Prema posljednjem
popisu stanovništva (Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 2011.), Gorski
kotar imao je više od 23 000 stanovnika (18 stanovnika / 1 km²) što ga čini jednim
od najrjeđe naseljenih područja u regiji i cijeloj državi. Trend depopulacije posebno
je izražen posljednjih nekoliko desetljeća: 30-ih godina prošlog stoljeća iselilo se više
od četvrtine ukupnog stanovništva, a u prvom desetljeću 21. stoljeća broj kućanstava
smanjio se za gotovo 8 %. Sva naselja unutar Gorskog kotara podložna su
demografskom slabljenju i depopulaciji. Mladi emigriraju, traže mogućnosti
zaposlenja u većim gradovima (Rijeka, Zagreb itd.), a stanovništvo brzo stari. Nakon
propasti drvoprerađivačke industrije, na području Gorskog kotara relativno je mali
broj ekonomski jakih tvrtki. Na tom je području zaposleno oko 3 000 ljudi (s
primjetnim trendom opadanja) uglavnom u (metalnoj) proizvodnji, trgovini i malim
obrtima. Poljoprivredno je zemljište u većini slučajeva zapušteno i zaraslo. Stopa
nezaposlenosti je visoka (viša je stopa nezaposlenosti kod žena), a obrazovna je
struktura relativno loša. Turizam je alternativna grana koja posljednjih godina bilježi
pozitivne rezultate (nova radna mjesta, revitalizacija) te se k tome okreće sve veći
broj obrtnika i poljoprivrednih gospodarstava (Pavlakovič, 2018.; Centum posto,
b.d.) (slika 8).

Slika 8: Robinzonski smještaj na Hribu
Izvor: Lasten.

26
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

2.3
Turizam u Gorskom kotaru

Unatoč činjenici da se danas turizam na području Gorskog kotara spominje kao
jedna od najvažnijih razvojnih prilika, treba naglasiti da je turizam u povijesti imao
važnu ulogu u razvoju ovih mjesta. Počeci turizma sežu u 18. stoljeće kada je kroz
Gorski kotar izgrađena prva važna cesta (Karolinska cesta) duž koje su, zbog
sporosti putovanja, izgrađena brojna stajališta (Knežević i Grbac Žiković, 2013).
Tranzitni turizam polako je otkrivao to područje i njegove značajke, posebice nakon
izgradnje željeznice koja je povezivala Budimpeštu i Rijeku u tadašnjem mađarskom
dijelu dualističke monarhije. Prvi stacionirani gosti bili su istraživači prirode,
posebno zaljubljenici u lov i planine (Andrić, 1981). Planinarenje je u ljetnim
mjesecima početkom 20. stoljeća bilo nadopunjeno skijanjem i drugim oblicima
sporta i rekreacije na snijegu. Otvaranjem prvih skijališta (1912.) i njihovom
nadogradnjom tijekom ratova, posebno nakon Drugog svjetskog rata, Gorski kotar
je tijekom nekoliko desetljeća bio središte zimskih sportova, a još se uvijek tu odvija
85 % hrvatskog zimskog sportskog turizma. U drugoj polovici 20. stoljeća uređena
su važna i velika skijališta, ali na prijelazu tisućljeća ona zaostaju u razvoju i danas
uglavnom stagniraju ili propadaju (Knežević i Knežević, 2010).

Prema statističkim podacima, ljetna turistička sezona danas je ponovo bolja od
zimske sezone (Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 2019). Prema
podacima Turističke zajednice Kvarnera (Turistička zajednica Kvarnera, b. d.) i
Hrvatskog državnog zavoda za statistiku (2019.), devet lokalnih zajednica koje
sačinjavaju Gorski kotar u 2018. godini ukupno je ostvarilo oko 110 000 noćenja, što
je 10 % više nego godinu prije te četvrtinu više u odnosu na 2016. godinu, kada je
dolazaka turista bilo 2,5 puta manje. Ova brojka prvenstveno ukazuje na relativno
kratko vrijeme boravka (2,5 dana) i svjedoči uglavnom o izletničkom turizmu. Brz
rast (između 2016. i 2017.) dijelom je posljedica novog bilježenja dolazaka i noćenja
na nacionalnoj razini (e-visitor), ali i veće vidljivosti turističke destinacije (Krmpotić,
2018). To stvara skroman udio (približno 0,5 %) turističkog prometa na Kvarneru
koji uključuje i Gorski kotar (Turistička zajednica Kvarnera, b. d.). Među gradovima
/ općinama po broju noćenja prednjače Fužine i Delnice, slijede Ravna Gora,
Vrbovsko, Mrkopalj, Čabar te ostala mjesta.

B. Pavlakovič i N. Pozvek: Opis i analiza stanja projektnog područja
27.

Turistička ponuda Gorskog kotara danas se uglavnom temelji na prirodnim
resursima – raznolik i zanimljiv krški reljef, raznolika geologija, netaknuta priroda,
divlji okoliš s iznimnom biološkom raznolikošću biljnih i životinjskih vrsta, povoljna
klima s blagim ljetima i oštrim zimama te relativno očuvano šumsko područje
zajedno čine ključnu atrakciju prostora i nude brojne mogućnosti za aktivnu
razonodu i odmor u zelenom okolišu (slika 9). Među najizloženijim točkama posjeta
jedini je nacionalni park u ovom dijelu Hrvatske (u državi ih ima ukupno 8) – NP
Risnjak koji se prostire na površini od 64 km². NP Risnjak proglašen je 1953. godine.
To je područje izuzetne bioraznolikosti i georaznolikosti, a uzroci zaštite tog
područja su šuma i hidrogeološki spomenik - izvor Kupe. Barbarić (2010.) piše da
NP Risnjak godišnje posjeti desetak tisuća posjetitelja, a proda se otprilike upola
manje ulaznica (od 2002. do 2012. prodano je u prosjeku 16 000 ulaznica godišnje).
Nacionalni park uglavnom posjećuju školske grupe, dok su druga važna skupina
turista ljetni jednodnevni posjetitelji koji uglavnom borave u obližnjim primorskim
odmaralištima. Prema istraživanju koje su proveli Šikić i njegovi suradnici (2007),
posjetitelji Gorskog kotara zadovoljni su prirodnim značajkama i znamenitostima, a
puno manje popratnom ponudom – smještajem, gastronomijom te ponudom
sadržaja kulturne baštine. Nakon više od 10 godina istraživanja posjeta Nacionalnom
parku Risnjak i njegovoj okolici, rezultati ostaju isti. Među najposjećenijim su
znamenitostima kanjon Vražji prolaz, Zeleni vir, park šuma Japlenški vrh i
Golubinjak, te druge brojne špilje i manje znamenitosti. Ovdje treba spomenuti i
Bijele i Samarske stijene koje spadaju u strogi rezervat i iako su jedna od glavnih
turističkih atrakcija, posjeti su im ograničeni. Jezero Bajer, Lepenice, Potkoš i
Lokvarsko jezero (sva su jezera umjetna) postaju važne točke koje posjetiteljima nude
mogućnost aktivnosti na vodi i uz vodu u sva godišnja doba. Uglavnom se ta jezera
posjećuju ljeti kada je voda pogodna za kupanje, ali i za ribolov, ronjenje, veslanje i
ostale rekreativne sportske aktivnosti. Sve navedene aktivnosti omogućuju i rijeke
Kupa, Čabranka i Dobra (Gorski kotar, b. d.).

28
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 9: Pogled na krajolik
Izvor: Lasten.

Među brojnim objektima kulturne baštine ključni su spomenici kulture Zrinskih i
Frankopana u Severinu na Kupi, dvorac Petra Zrinskog u Čabru i Brodu na Kupi te
srednjovjekovni dvorac Frankopana u Staroj Sušici. Kulturni spomenici uključuju i
već spomenuti kasnoantički limes, čiji su ostaci vidljivi u Prezidu, i „fajeri”, ostaci
potpornih stupova Karolinske ceste koji su jedinstveni primjer gradnje u svijetu.
Među mnogim sakralnim građevinama treba istaknuti pravoslavni samostan u
Gomirju koji se smatra najzapadnijim pravoslavnim samostanom u Europi.
Arheološki ostaci u špilji Bukovac svjedoče o postojanju naselja prije nekoliko
desetaka tisuća godina. Takozvane „etnozone” krajoliku daju posebnu vrijednost; to
su pojedinačne kuće ili nekoliko njih grupiranih u skromnim zaseocima ili dijelovima
naselja koji svojom slikom, konstrukcijom i dizajnom svjedoče o vremenima svog
nastanka (posebno 18. i 19. stoljeća). Tu svrstavamo i stare drvene kuće u Prezidu i
okolici (npr. kuća Vesel), brojne etnografske zbirke (Palčava šiša), pilane, mlinove na
potocima i rijekama te zavičajne zbirke (Gorski kotar, b. d.). Bogata kulturna baština
i narodna tradicija mjesta u Gorskom kotaru solidno su očuvane, ali relativno slabo
korištene u turističke svrhe. Gastronomska ponuda mogla bi dati velik doprinos. U
okviru udruge „Plodovi gorja Gorskog kotara” i projekata „Plodovi gorja” i „Iz
bakine škrinjice” prepoznati su i povezani različiti ponuđači domaćih proizvoda,
travari, uzgajivači, brojni proizvodi, radionice, povezivanje poučnih staza, što je
B. Pavlakovič i N. Pozvek: Opis i analiza stanja projektnog područja
29.

izuzetno važno za razvoj mjesta u tom području, no ta ponuda još uvijek nije u
potpunosti zaživjela zbog slabog oglašavanja na internetskim stranicama.

Turistička infrastruktura i nadogradnja razvijene su, ali na prilično niskoj razini
kvalitete. Gorski kotar ima tri hotela: „Risnjak“ u Delnicama, „Bitoraj“ u Fužinama
i „Mance“ u Brodu na Kupi. Mnoštvo je pružatelja raznih smještaja poput
gostionica, apartmana, soba, kuća za odmor, planinarskih i lovačkih kuća, hostela i
kampova. Problem je relativno niska kvaliteta, što vrijedi i za ostatak turističke
infrastrukture. Neka su područja odlično uređena, ali još uvijek ne mogu zadovoljiti
potrebe modernog turista (slika 10). Prijedlozi za bolju praksu uključuju biciklističku
infrastrukturu (promocija na internetu) te ostale mogućnosti koje za obavljanje ove
aktivnosti nudi okoliš. S obzirom na sve veći broj turista koji za prijevoz ili rekreaciju
koriste bicikl, očekuje se daljnji razvoj ili nadogradnja biciklističkog turizma.
Infrastruktura za planinarenje solidno je uspostavljena, a ponuda zimskih aktivnosti
znatno zaostaje. Ovisno o okruženju, moguć je razvoj u smjeru podizanja kvalitete i
istovremeno povećanja raznolikosti ponude u skladu sa svjetskim trendovima.

Slika 10: Informativna tabla
Izvor: Lasten.
30
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

2.4
Analiza stanja i prijedlog razvojne strategije Gorskog kotara

Na temelju podataka prikupljenih tijekom terenskog rada i pregleda dostupnih
resursa, izrađena je tablica sa SWOT analizom (tablica 1). Analiza prikazuje prednosti
kao što su bogata kulturna i prirodna baština, položaj na zajedničkoj točki triju
zemalja i lokalna zajednica koja je svjesna važnosti razvoja turizma. To je osnova
daljnjeg planiranja i na njoj se gradi turistička ponuda. Pritom je važno obratiti pažnju
na utvrđene nedostatke poput loše demografske i ekonomske slike, sporog praćenja
turističkih trendova i nedovoljne turističke infrastrukture. Prilikom formuliranja
vizije također treba obratiti pažnju na moguće birokratske i financijske probleme,
težiti treba očuvanju prirode te zadržati mlade na destinaciji. Istodobno treba
iskoristiti ono što se nudi na tom području, poput trenda zelenog i kulturnog
turizma, sve veći interes za boravak u netaknutoj prirodi, sportskih aktivnosti i
autohtonih destinacija koje pričaju svoju priču kroz turističku destinaciju.

Tablica 1: SWOT analiza

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
povezanost stanovništva
−
predanost pojedinaca
−
bogata tradicija
−
bogata kulturna baština
−
kulturni turizam (mogućnost
organiziranja radionica, npr. vrtlarenje)
−
bogata povijest
−
UNESCO-va zaštita dijalekta –
autohtoni dijalekt
−
jezik – hrvatski i slovenski
−
bogati prirodni resursi – flora i fauna
−
netaknuta priroda – autentičnost
područja
−
dobri uvjeti za ribolovni i lovni turizam
(ris, medvjed, vuk)
−
blizina Nacionalnog parka Risnjak
−
bogatstvo šuma – drvo kao ekonomski
resurs
−
lokacija – blizina Slovenije i Italije
−
blizina glavnih hrvatskih turističkih
središta
−
geografski položaj - smještaj na
−
strah od promjena – emotivna vezanost
lokalnog stanovništva za trenutno
stanje
−
nezainteresiranost pojedinaca za razvoj
turizma
−
nedovoljno poznavanje suvremenih
trendova u turizmu
−
loša suradnja destinacije i Turističke
zajednice Kvarnera
−
nedostatak strateškog planiranja
odredišta
−
trenutni pružatelji usluga nemaju
dovoljno znanja s područja turizma
−
nedostatak turističkih radnika
−
iseljavanje i starenje stanovništva –
nema potencijalnih turističkih
djelatnika, mladih, nema nastavka
prijenosa znanja i tradicije
−
nedostatak financijskih sredstava za
razvoj turizma i regionalni razvoj
−
neusklađenost ponude na odredištu
−
loš ekonomski razvoj regije
−
teška dostupnost zimi zbog niskih
B. Pavlakovič i N. Pozvek: Opis i analiza stanja projektnog područja
31.

razmeđu triju zemalja gdje nema
masovnog turizma te se nudi mir i
opuštanje
temperatura i previše snijega
−
nedovoljan smještajni kapacitet
(problem za veće grupe)
−
nedovoljna turistička ponuda (atrakcije,
ugostiteljstvo, doživljaji, smještajni
kapaciteti)
−
geografski položaj - slaba pristupačnost
(u blizini nema autoceste)
−
infrastruktura – loša prometna
infrastruktura, kanalizacija i komunalije
nisu regulirani, telekomunikacijska
infrastruktura
MOGUĆNOSTI
RIZICI / OPASNOSTI
−
turističko tržište djeluje po principu
„marke” gdje postoji prilika za
uspostavljanje nove „marke”
−
sudjelovanje davatelja usluga kao način
uspješnijeg poslovanja na tržištu
−
osnovno prikupljanje podataka o
pružateljima usluga u turizmu -
koristimo web-stranice
−
mogućnost iskorištavanja fondova i
sudjelovanja na međunarodnim
projektima
−
trend kulturnog turizma
−
trend obrazovnog turizma
−
trend gastronomskog turizma
−
trend lovnog turizma
−
potražnja proizvoda od kvalitetnog
drva
−
trend zagrijavanja drvne biomase
−
trend pripovijedanja
−
međudržavna integracija pograničnih
zemalja kroz zajedničke projekte
−
blizina glavnih zasićenih turističkih
središta, npr. Istre
−
nova radna mjesta
−
rast društveno odgovornog, održivog i
zelenog turizma u svijetu
−
povećana potražnja za aktivnim
odmorom u prirodi
−
mogućnost odvraćanja turista zbog loše
dostupnosti ili preusmjeravanja turista
na pristupačnije destinacije
−
nedovoljna državna ulaganja u
poboljšanje pristupačnosti odredišta
−
obeshrabrenost mlađih i poslovnih
turista zbog slabe pokrivenosti
internetom (nema pristupa društvenim
mrežama)
−
pojava masovnog turizma koji može
uništiti autentičnost destinacije –
uništenje okoliša zbog neadekvatnog
broja turista
−
zagađenje prirode zbog turizma i
nepravilne upotrebe prirodnih i drugih
resursa
−
pretjerano zadiranje u autentičnost
destinacije
−
mogućnost odbijanja promjena od
strane lokalnog stanovništva
−
mogućnost neuspjeha u traženju
financijskih sredstava ili nedostatak
financijskih sredstava od države
−
birokratske prepreke u uspostavljanju
turističke ponude od strane države
−
međunarodni odnosi između Hrvatske
i Slovenije u vezi graničnog pitanja
−
neslaganje oko vlasništva podrijetla
legende o Petru Klepcu između
Slovenije i Hrvatske
−
loš ekonomski razvoj regije
−
bolje mogućnosti za život i razvoj
32
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

karijere u inozemstvu i većim
gradovima
−
pasivnost Turističke zajednice Kvarnera
u vezi ovog dijela Hrvatske
−
utjecaji vremena – prirodne katastrofe
(npr. ledolom)

Iz SWOT analize slijedi vizija koja predstavlja idealno stanje odredišta za nekoliko
godina. Vizija za područje istraživanja je 2025. godina:

Do 2025. godine sjeverni dio Gorskog kotara bit će šire poznato turističko odredište koje će
turistima nuditi autohtone proizvode, pružiti lokalnom stanovništvu ugodno radno i životno
okruženje te istodobno zadržati svoju autentičnost i zelenu orijentaciju.

Na području sjevernog Gorskog kotara predviđen je razvoj turizma koji će, kao jedna
od osnovnih suvremenih industrija, ubrzati razvoj same regije. Razvoj će se temeljiti
na načelu održivosti, što bi ujedno značilo da će slijediti sva četiri stupa održivog
razvoja: gospodarski, ekološki, socio-kulturni te klimatski stup. Pri traženju
parametara u web-preglednicima poput gorskog turizma / odmora / prirode, turist
će prvo naići na odredište sjevernog dijela Gorskog kotara koji će također
promovirati svoju ponudu i atrakcije „goranskog turizma” putem internetskih
stranica. Zahvaljujući održivom principu rada, destinacija će postati prepoznatljiva
na raznim turističkim tržištima. Neka od mogućih tržišta su:

−
Kvarner, Zagreb, Rijeka (Hrvatska),
−
Trst (Italija),
−
slovenska obala, jugozapadna Slovenija, Ljubljana (Slovenija),
−
Slovenci u inozemstvu (Koruška, Italija, Austrija).

Preporučuje se da se u polju marketinga najprije usredotočimo na domaća i bliža
turistička tržišta do kojih je lakše i brže doći. Preporuka je također povezati sve
marketinške aktivnosti s onima koje se provode u Nacionalnom parku Risnjak jer
vjerujemo da će se time postići veći sinergijski učinak i bolja povezanost, a upravo
će to biti od ključne važnosti za razvoj cjelokupne turističke destinacije Gorskog
kotara. Što se tiče ciljnih segmenata interesa predlažemo:

B. Pavlakovič i N. Pozvek: Opis i analiza stanja projektnog područja
33.

−
školske grupe (provedbu procesa učenja u prirodi po uzoru na centre
školskih i izvanškolskih aktivnosti u Sloveniji),
−
obitelji s djecom, mladi parovi, planinari i stariji (aktivni turizam),
−
interesne skupine i udruge (vatrogasci, pčelari, ekološki uzgajivači).

U nastavku slijedi prikaz istraživanja učenika koji su se usredotočili na pojedine
elemente predloženog područja. Najprije su analizirali situaciju i pripremili SWOT
analizu odabranog sadržaja. Potom su izveli specifičnu viziju točke interesa, iz čega
su izveli specifična prioritetna područja i utvrdili konkretne mjere djelovanja kako bi
se postigli određeni ciljevi. Tamo gdje je bilo moguće utvrdili su točan raspored
aktivnosti te osigurali jednog ili više partnera koji bi mogli provesti planirane
aktivnosti. Provedba aktivnosti u ovom dokumentu uključuje čitav niz partnera, kako
onih koji su u prošlosti bili uključeni u upravljanje pojedinim mjestima i točkama,
tako i ostalih partnera. Za izvedbu aktivnosti odgovorna je osoba koja mora dobiti i
formalnu suglasnost za provedbu aktivnosti od lokalnih i svih ostalih sudionika.

Trenutno je nemoguće procijeniti raspon osoblja i financijskih sredstava potrebnih
za uređenje i predstavljanje destinacije. Za to postoji nekoliko razloga, a jedan je taj
što se područje ovoga projekta sastoji od pojedinačnih lokacija, proteže se na
relativno velikom području, prilično je složeno te je u vlasništvu različitih osoba.
Financiranje na nekim mjestima još uvijek nije sigurno, ali ciljevi za poboljšanje i
aktivnosti koje su potrebne za to ostaju nepromijenjene. Program bi trebao biti što
opsežniji, ali ne i konačan. Očekujemo da će se pojaviti nova mjesta i novi projekti,
a da će se postojeći projekti mijenjati u skladu s okolnostima. Mjere su navedene
slučajnim redoslijedom te numerirani redoslijed ne favorizira nijedan projekt.
Sastavni je dio plana i kontinuirano praćenje postignutog, što je opisano mjerljivim
pokazateljima. Nadzor je jedan od bitnih dijelova provedbe strateškog akcijskog
plana i uspješnog sveobuhvatnog upravljanja pojedinim lokacijama jer se time
procjenjuje postignuto i ispituju daljnje aktivnosti.

34
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 3
Spomenik Petru Klepcu i legenda o
njemu

MATEJA KUNTARIČ I DEBORA GAMBALETTA

3.1
Analiza stanja

Mnogo je priča o Petru Klepcu te postoji više verzija legende. U Sloveniji je Petar
Klepac nacionalni heroj i spominje se u knjigama za djecu, dok je u Hrvatskoj
legenda o Petru Klepcu ostala poznata većinom lokalnom stanovništvu. U gradu
Čabru, koji se proglasio „zavičajem Petra Klepca” te u selu Mali Lug, gdje se
navodno nalazi njegova rodna kuća, najčešća verzija legende je sljedeća: Petar Klepac
bio je slabašan pastir koga su zadirkivali njegovi vršnjaci. Živio je sa svojom majkom.
Jednom je sanjao o velikoj moći kojom bi mogao pomoći svojoj majci te se oduprijeti
zlim pastirima. Jednoga je dana u travi vidio usnule vile, koje je zaštitio od jakoga
sunca. Iz zahvalnosti vile su mu podarile veliku moć te je tako Petar Klepac pomogao
svojoj majci spasivši je od siromaštva.

36
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Postoji još jedna verzija legende koja kruži unutar područja grada Čabra. Prema
najpoznatijoj verziji Petar Klepac je sa Svete gore (brdo iznad Malog Luga) na svojim
ramenima donio gredu dugačku 4,5 metara, visoku 85 centimetara i široku 20
centimetara, koja je trebala poslužiti za izgradnju njegove kuće (slika 11). Jedna pak
legenda kaže da se borio s vanjskim neprijateljima, najčešće Turcima koje je protjerao
iz zemlje (Turistička zajednica Čabar, b.d.a., Moric i Perinić Lewis, 2018, Ludens
media, 2017a, Krmpotić, b. d.).

Slika 11: Petar Klepac s gredom
Izvor: Lasten.

Moric i Perinić Lewis (2018, str. 137-147) zaključuju da priča o Petru Klepcu sadrži
sljedeće ključne elemente:

−
početni nedostatak snage, slabost, plahost, ugnjetavanje (zadirkivanje
pastira)
−
stjecanje moći – nagrada za dobar rad (vile, prema nekim tumačenjima
nagradila ga je Marija)
−
osveta onima koji su ga ugnjetavali (pastiri)
−
borba protiv neprijatelja (borba s divom, borba protiv Turaka)
−
simboli njegove moći (greda, Klepčev kamen na Grobniku te njegova skala
na slovenskoj strani)

M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
37.

Postoje mnoge verzije ove legende. Petar Klepac narodni je heroj i o njemu se priča
širila usmenom tradicijom, a ujedno je i književni heroj koga su autori prikazivali na
različite načine. Mitovi poput Petra Klepca vrlo su zanimljive i poučne priče koje
povezuju, objašnjavaju, prenose poruku. U promicanju različitih identifikacija
uspješni su tzv. herojski mitovi s kojima se moguće lako identificirati (Moric, 2015).
Na taj se način Čabrani poistovjećuju s kvalitetama Petra Klepca kao što su hrabrost,
izdržljivost, bistar um, plemenitost i smisao za humor (Turistička zajednica grada
Čabra, b. d.), no to bi se poistovjećenje moglo odvijati i u suprotnom smjeru pa se
takve karakteristike mogu pripisati isključivo usmenoj tradiciji.

Kropej Telban (2017, str. 24) objašnjava „kada mit o junaku postane bajka, ljudi
prenose tradiciju o njemu na konkretnu osobu iz svoje prošlosti, a to se dogodilo i
u slučaju Petra Klepca. Kada nitko više nije vjerovao u mit o Klepcu, vjera u njegovo
postojanje prenijela se u stvarnost”. Mještani su se u velikoj mjeri poistovjetili s
Klepcem pa neki čak vjeruju da su njegovi potomci. To dokazuje i činjenica da je
slučajni lokalni prolaznik tijekom našeg terenskog zadatka rekao da je u dalekom
srodstvu s Petrom Klepcem. Vrlo je zanimljivo da ga ovdje ljudi doživljavaju kao
stvarnu povijesnu ličnost.

Moric (2015, str. 209) se pita je li Petar Klepac zaista postojao i je li bio stvaran ili
izmišljen lik. Za postojanje Petra Klepca nema materijalnih dokaza te on sumira
nalaze za koje stanovnici uglavnom misle da je on nekada živio kao vrlo snažan
čovjek (Primc i Moric, 2015), no ne pripisuju mu nadnaravne moći. Zbog očuvanosti
njegove kuće u Malog Lugu, stanovnici se poistovjećuju s junakom. Prema nekim
verzijama legende Klepac se vratio u selo i sagradio kuću (greda se ovdje ponovno
pojavljuje), osnovao obitelj i živio dug život. Dakle, stanovnici ovog područja
doživljavaju ga kao povijesnu ličnost (Moric i Perinić Lewis, 2018, str. 146-147).

Tradicija Petra Klepca i dalje živi s obiju strana granice, no ne toliko u pričama koliko
u marketinškim aktivnostima (Kropej Teblan, 2017). Autor tvrdi da, iako se ljudi u
ovoj, inače ujedinjenoj regiji i dalje osjećaju međusobno povezani, granica ih je
obilježila te pokrenula pitanje nacionalnog identiteta i potrage za izvorom Petra
Klepca. Polemika među ljudima s obiju strana granice se proširila: narodni heroj
Petar Klepac dio je hrvatske i slovenske nematerijalne kulturne baštine, koja se danas
može razmatrati bez uzimanja u obzir društveno-ekonomske vrijednosti (Kropej
Telban, 2017, str. 33). Moric (2015, str. 212) tvrdi da je Petar Klepac tijekom stoljeća
bio simbol moći i opstanka na ovim zabačenim i ekonomski siromašnim mjestima.
38
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Autor zaključuje da legenda o Petru Klepcu te zajednički dijalekt ujedinjuje
stanovnike ovog kraja bez obzira na probleme koje je donijela državna granica.

Do neovisnosti dviju država Petar Klepac bio je zajednički heroj doline s obiju strana
granice, dok se kao nacionalni heroj afirmirao uglavnom u Sloveniji. U Hrvatskoj je
najviše poznat u lokalnoj sredini, na hrvatskoj strani čabarsko-osilniške doline
(Moric, 2015, str. 213). Malnar (2011) objašnjava da zapisa o Petru Klepcu ima više
u Sloveniji nego u Hrvatskoj jer je poznati slovenski književnik France Bevk napisao
knjigu za djecu, a RTV Slovenija snimila i radio predstavu o njemu. Uzrok zašto je
Petar Klepac manje poznat u Hrvatskoj krije se u činjenici da djeca u Sloveniji u školi
uče o Petru Klepcu, a u Hrvatskoj ne. Djeca u Hrvatskoj upoznaju Petra Klepca
jedino ako učitelji odluče posvetiti pažnju lokalnom heroju (Mirjana u Moric, 2015,
str. 213).

Hrvati su legendu o Petru Klepcu počeli koristiti i prepričavati čak 18 godina kasnije
nego u Sloveniji (postavljanje kipa Petra Klepca u Malom Lugu bilo je 2007. godine),
a obje strane koriste njegovo ime i legendu u turističke svrhe. Na slovenskoj strani
naziva se „Dežela Petra Klepca“, dok se u čabarskom kraju koristi naziv „Zavičaj
Petra Klepca“ ili „Domovina Petra Klepca“. Zajednički heroj mogao bi doprinijeti
kulturnom i geografskom povezivanju Hrvatske i Slovenije umjesto da ih razdvaja.
Kao primjer možemo navesti zajedničkog međudržavnog lokalnog heroja Finske i
Švedske, koji se zove Ilsakki Mustaparta2 (Sea Lapland Travel Ltd, 2019).

Spomenik Petru Klepcu stoji na mjestu za koje se vjeruje da je nekada bila njegova
rodna kuća (slika 12). Na tom mjestu još uvijek stoje ruševine kuće koja je izgorjela
1942. godine za vrijeme Drugog svjetskog rata (Turistička zajednica grada Čabra, b.
d.). Drugi izvori navode da je tu kuću Klepac sagradio kao odrasla osoba, a neki čak
i da je to kuća u koju se oženio. Ruševine kuće su u relativno dobrom stanju, no
neprikladne za detaljnije istraživanje zbog sigurnosnih razloga, a ponajprije zbog
želje da se što dulje očuvaju.

2 Ilsakki Mustaparta je finski nacionalni heroj iz 18. stoljeća. Povezan je i sa Švedskom jer je tamo ukrcavao katran,
a na povratku kući vozio je žito. Kasnije je postao zastupnik u švedskom parlamentu gdje je branio prava
poljoprivrednika. Zbog svojih plemenitih djela imenovan je Robinom Hoodom sa sjevera. Turisti tako mogu
posjetiti restoran, predstavu ili čak otići na krstarenje na temu ovog heroja.
M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
39.

Slika 12: Ruševine kuće Petra Klepca
Izvor: Lasten.

Drvena skulptura Petra Klepca (visoka 5 metara) djelo je lokalnog umjetnika
Marijana Leša, koji je ujedno autor triju kipova Petra Klepca u Sloveniji u općini
Osilnica (E-beat, 2018.). Spomenik je izrađen od drveta koje je glavna sirovina u
Gorskom kotaru. Kip je očuvan, a uz njega je pričvršćeno zvono koje bi
posjetiteljima, kad bi pozvonili, trebalo dati snagu i dobrotu Petra Klepca (Ludens
media, 2017a). Spomenik se nalazi u Malom Lugu uz glavnu cestu Tršće - Gerovo,
stoga je dobro vidljiv i pristupačan. U blizini kipa nema parkirnih mjesta, ali je
moguće parkirati nasuprot spomeniku (na privatnom zemljištu). Za sada nema
dovoljno prostora gdje bi se mogao parkirati putnički autobus. Mjesto nije posebno
označeno, ali je svojim položajem i veličinom samog kipa vidljivo i prepoznatljivo.
Postoji samo jedna informativna tabla koja je u vrlo lošem stanju zbog vremenskih
prilika i nemoguće je razabrati podatke o mjestu, spomeniku i legendi. Turist koji
nema predznanja o mjestu i legendi tako ostaje bez ključnih podataka i objašnjenja
o skulpturi. Lokacija također ima nedostatak što ne nudi ništa više osim razgleda kipa
te turist nema potrebu zadržavati se dulje od nekoliko minuta. Oko kipa nisu
postavljene klupe i stolovi gdje bi turisti mogli sjesti i odmoriti, a nema niti kanta za
smeće. Ipak, mjesto je pogodno za prihvat turista, a ujedno je i početna točka
destinacije te mjesto za predstavljanje legende o Petru Klepcu.
40
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

3.1.1
Promocija ponude

Grad Čabar uključen je u promotivni materijal koji je Hrvatska turistička komora
pripremila za promociju cijelog Gorskog kotara. No, možemo primijetiti da je
područje grada Čabra vrlo slabo zastupljeno na web-stranicama Hrvatske turističke
komore, a još više iznenađuje činjenica da je slabo promovirano na internetskim
stranicama Gorskog kotara, gdje prednjače drugi dijelovi ove regije.

Turistička zajednica grada Čabra ima aktivnu web-stranicu dostupnu na
https://www.tz-cabar.hr kao i svoju Facebook stranicu pod nazivom „Turistička
zajednica grada Čabra“ (slika 13). Proučavajući te stranice, uočili smo da je web-
stranica zastarjela, nedovoljno transparentna i neažurirana. Stranica bi trebala
sadržavati više informacija o običajima, kuhinji Gorskog kotara, trenutnim
mogućnostima za sport i rekreaciju, ažuriranu galeriju, ponuditi više sadržaja o
klubovima, događanjima itd. Facebook stranica također bi mogla postati dinamičnija.
Ima nešto više od 700 sljedbenika koji slabo reagiraju na objave, a i one su rijetke.
Turistička komora koristi grb Grada Čabra kao vizualni simbol grada, a na Facebook
stranici prikazana je slika Petra Klepca s gredom, nema jedinstvenog identiteta.

Slika 13: Facebook stranica Turističke zajednice grada Čabra
Izvor: Turistička zajednica grada Čabra, 2019.

Pružatelji usluga na tom području također nemaju jedinstven vizualni identitet,
odnosno simbol, stoga svatko svoju ponudu predstavlja vlastitim simbolima, ako ih
ima. Uz to, ovo područje nema vlastiti informativni materijal (npr. brošure) niti
suvenir, a na samim mikrolokacijama dostupno je malo promotivnog i
M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
41.

informativnog materijala o cijelom Gorskom kotaru. Veza između turističkog
sadržaja i pružatelja usluga ne postoji. Iako turistički sadržaji i pružatelji usluga imaju
mnogo mogućnosti, većina ih ostaje neiskorištena najvjerojatnije zbog visokih
financijskih ulaganja, a neki od njih nisu dovoljno upoznati ili su pak nezainteresirani
za ozbiljan posao u turizmu. Područje grada Čabra na nekim se mjestima promovira
kao „Zavičaj Petra Klepca“ (web-stranica Turističke zajednice grada Čabra). Upravo
zbog toga smo istraživali mogućnosti razvoja destinacije s tim nazivom te sadržajem
koji se uz njega veže.

3.1.2
Povezanost s čimbenicima održivog razvoja

Održivi turizam temelji se na ekonomskom uspjehu poslovanja i ne šteti prirodnom,
socijalnom i kulturnom okruženju. Da bismo osmislili održivi razvoj destinacije,
analizirali smo područje kroz četiri aspekta održivog stupa – ekonomski, ekološki,
sociokulturni i klimatski. Prvi analizirani stup bio je ekonomski. Na području grada
Čabra gospodarstvo se oduvijek temeljilo na drvu, koje je uz vodu najveće bogatstvo
ovoga kraja, stoga oba elementa moraju biti povezana s održivim turizmom. Razvoj
održive turističke destinacije povećao bi ekonomski prosperitet regije – više radnih
mjesta, što znači i veću kupovnu moć, više prodanih lokalnih proizvoda te opstanak
lokalnih proizvođača. Povezivanje davatelja usluga unutar lokacije omogućit će više
novca od turista, a to će stvoriti priliku za daljnji razvoj čabarskog kraja.

Najvažnija je prednost destinacije svakako prirodno okruženje s bogatim vodnim
resursima i raznolikom florom i faunom. To je ključna prednost koja području daje
osnovu za razvoj održivog turizma. Unutar ekološkog stupa održivog turizma treba
brinuti o zaštiti prirode te postaviti smjernice za zaštitu okoliša kako bi se izbjeglo
preopterećenje područja. Treba otkloniti i sanirati određene nepravilnosti koje su
česte na tom području. Poticanjem lokalne vlasti i stanovnika toga kraja regulirala bi
se i uredila kanalizacijska mreža, komunalna infrastruktura, smanjilo bi se
sagorijevanje krutog goriva koje uzrokuje zagađenje zraka te zaštitilo tlo i podzemne
vode (kraj pripada krškom području).

Sociokulturni stup je također od velike važnosti. Na turističkoj lokaciji treba naglasiti
važnost tradicije, običaja, događaja i bogate povijesti. Poticati treba pripadnost
lokalnom okruženju i vrijednostima njegovih specifičnosti, poput čabarskog govora,
raznih običaja (npr. tucanje jaja), čuvanja etnoloških predmeta, zbirki koje taj kraj
42
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

čine još posebnim. Najviše od svega treba poticati međusobnu suradnju lokalne
zajednice da se što više uključi u aktivnosti kraja.

Čabarski kraj trenutno nema velik broj turista, stoga nema ni prejakog turizma. No,
turističku ponudu treba osmisliti tako da u najmanjoj mogućoj mjeri utječe na klimu
i okoliš. Pri planiranju turističke ponude treba razmotriti kako smanjiti negativni
utjecaji turizma na okoliš. Štednja vode, odvajanje i recikliranje otpada, uporaba
javnog prijevoza, energetska obnova zgrada te upotreba alternativnih izvora energije
samo su neki od načina kojima bi se postigao održivi razvoj turističkog područja.

3.2
SWOT analiza

Prema analizi stanja sjevernog dijela Gorskog kotara i grada Čabra, napravljena je
SWOT analiza (tablica 2) koja ističe ključne prednosti i nedostatke trenutnog stanja
u pogledu spomenika Petru Klepcu i legende o njemu.

M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
43.

Tablica 2: SWOT analiza spomenika i legende o Petru Klepcu

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
Petar Klepac povijesno potječe s ovog
područja
−
postoje ruševine njegove kuće
−
postoji skulptura / kip Petra Klepca
koji je u dobrom stanju
−
„Zavičaj Petra Klepca“ (slovenski
„Dežela petra Klepca“) ponegdje se
koristi kao naziv destinacije
−
dio lokalnog stanovništva tvrdi da su
daleki rod Petru Klepcu
−
legenda o Klepcu i dalje je živa među
starijom generacijom
−
postoji ulica Petra Klepca i auto-moto
klub „Petar Klepac“
−
neujednačene priče / verzije priča o
Petru Klepcu
−
oronula tabla s informacijama na kipu
i rodnoj kući
−
kod rodne kuće i kipa nema dodatne
ponude koja bi zadržala turiste više od
nekoliko minuta
−
nema promotivnog materijala o Petru
Klepcu
−
opasnost od izumiranja legende
−
ravnodušnost i pasivnost lokalnog
stanovništva
−
loša promocija i vidljivost turističkih
atrakcija
MOGUĆNOSTI
RIZICI / OPASNOSTI
−
mnoštvo prirodnih obilježja,
netaknuta priroda
−
područje je bogato kulturnom
baštinom
−
velik broj pružatelja usluga i
mogućnost njihovog povezivanja
−
autentičnost odredišta
−
trend obrazovnog i kulturnog turizma
−
trend pripovijedanja u destinacijskom
marketingu
−
mogućnost međugeneracijske
suradnje lokalnog stanovništva
−
povoljni ekonomski učinci turizma za
regiju
−
trend održivo orijentiranih destinacija
−
blizina Slovenije i Istre
(preusmjeravanje turista onamo i
povezanost s drugim turističkim
destinacijama)
−
neusklađenost turističke ponude
−
slab odaziv lokalne zajednice
−
iseljavanje aktivne mladeži
−
nedovoljno raspoloživih turističkih
sadržaja (posebice smještaja)
−
loša infrastruktura (ceste, parkirališta)
−
nespremnost za suradnju među nekim
pružateljima usluga
−
birokratske prepreke
−
financijska ograničenja
−
Petar Klepac ne spominje se u
strategiji razvoja grada Čabra
−
loša suradnja škola i udruga
−
mogući spor oko
„nacionalnosti“ Petra Klepca između
Hrvatske i Slovenije

SWOT analiza, kao što je prikazano u tablici 2, daje uvid u situaciju i moguća rješenja.
Jedna od glavnih utvrđenih prednosti je ta što se na nekim mjestima već koristi naziv
„Zavičaj Petra Klepca“,odnosno „Domovina Petra Klepca“, što se na slovenskom
kaže „Dežela Petra Klepca“. Ljudi na ovom području dobro poznaju legendu i Petra
Klepca doživljavaju kao istinsku povijesnu ličnost koja je živjela na tim mjestima, a
neki ga ističu kao svojeg pretka. To je najviše vidljivo iz svjedočenja ljudi te upotrebe
44
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

njegovog imena za naziv ulice. Postoji činjenični dokaz o njegovom životu u Malom
Lugu – dobro očuvane ruševine njegove kuće. Uz ruševine kuće nalazi se očuvana
drvena skulptura – spomenik Petru Klepcu, koji je djelo umjetnika Marijana Leša,
ujedno i autora nekoliko kipova Petra Klepca na slovenskoj strani. Na istom mjestu
nalazi se trošna informativna tabla o Petru Klepcu koja je nečitka i oštećena
vremenskim uvjetima i treba ju zamijeniti. Velik je nedostatak i manjak ponude na
tom mjestu. Tradiciju Petra Klepca čuvaju starije generacije, dok je mlađa populacija
slabo upoznata s njim. Sama destinacija nije uočljiva i promovirana pod imenom
Petra Klepca, kao što je to u susjednoj Sloveniji.

Mnoge mogućnosti proizlaze iz okoliša budući da je mjesto autentično, poznato po
prirodnim obilježjima te bogato kulturom i poviješću. Upravo u tome leži prilika jer
se danas sve više turista povlači iz masovnog turizma i traži udaljenije, autentičnije
lokacije, sadržaj, priče i različitost. Budući da se taj kraj nalazi u blizini susjednih
zemalja, posebice u blizini Slovenije te u blizini ostalih hrvatskih turističkih odredišta,
postoji mogućnost preusmjeravanja turista s tih destinacija ili mogućnost
povezivanja s njima. Tijekom posjeta mikrolokacijama sjevernog dijela Gorskog
kotara identificirali smo mogućnosti za povezivanje već postojećih pružatelja usluga
te je nastala ideja o oživljavanju, povezivanju i aktivaciji turističke ponude koristeći
ime Petra Klepca, koji je u tom kraju lik poznat starijim i mlađim generacijama. Na
taj bi se način mogao razvijati i obrazovni turizam koji bi istodobno poštivao i
obuhvaćao prirodne i kulturne značajke tog područja i čuvao ih za budućnost.
Obnovljena turistička ponuda privukla bi više turista, što bi imalo pozitivne učinke
na ekonomski i socijalni razvoj. Moguće rizike vidimo u činjenici da lokalna turistička
organizacija i ključni turistički djelatnici ne bi prihvatili novu viziju turističkog razvoja
ovih mjesta pod imenom Petra Klepca. Također, postoji i mogućnost da se jedan od
već istaknutih ili afirmiranih pružatelja usluga ne bi želio povezati s drugima te da bi
suradnja među školom i udrugom bila slaba. Stoga je važno unutar lokalne zajednice
uspostaviti dogovor da se legenda koristi kao tradicija i kao takva se promovira.
Postoji rizik da vlasti neće financijski podržati projekt te se mogu pojaviti birokratske
prepreke. Posljednji, ali nimalo nevažan prijedlog je pažljivo razmotriti kako započeti
s uvođenjem promoviranja tradicije i legende o Petru Klepcu, a da to ne izazove spor
sa susjednom regijom u Sloveniji gdje se područje naziva zemljom Petra Klepca i kao
takvo se reklamira.

M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
45.

3.3
Vizija

Zavičaj Petra Klepca 2025. godine bit će prepoznatljivo i posjećeno turističko mjesto i brand koji
na održiv i društveno odgovoran način povezuje i njeguje tradiciju Petra Klepca. Ta destinacija
objedinit će lokalno stanovništvo te sačuvati prirodne i kulturne resurse za sadašnje i buduće
generacije.

Spomenuta vizija cilj je koji bi trebalo postići do 2025. godine, a temelji se na SWOT
analizi prikazanoj u tablici 2. Odredište „Domovina Petra Klepca“ uspjet će povezati
postojeće pružatelje turističkih usluga pod jedinstvenim nazivom koji će biti šire
prepoznatljiv. Tako će se povezati lokalno stanovništvo, sačuvati kulturna baština i
tradicija Petra Klepca koji će i dalje živjeti na ovaj način. Povećan opseg turističkih
posjeta imat će pozitivne i prepoznatljive učinke na socijalne i ekonomske uvjete, a
istodobno će se očuvati i cijeniti prirodni i kulturni resursi.

3.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: IDENTIFIKACIJA LOKALNOG
STANOVNIŠTVA S PETROM KLEPCEM TE VEĆA PREPOZNATLJIVOST
DESTINACIJE POD NAZIVOM „DOMOVINA PETRA KLEPCA” UNUTAR
LOKALNE ZAJEDNICE I ŠIRE

S obzirom na to da se legenda o Petru Klepcu uglavnom prenosi usmenim putem,
važno je da ona ne izumre, stoga treba educirati lokalnu zajednicu te poticati
stanovnike da se više poistovjećuju s legendom. U to želimo uključiti djecu (u vrtiću
i osnovnim školama) te stariju populaciju koja još uvijek održava legendu o Petru
Klepcu živom. Najvažnije je ipak aktiviranje turističkih djelatnika koji će moći širiti
tradiciju te ujedno provoditi marketing destinacije i prvi predstaviti legendu
turistima.

1. mjera: edukacija turističkih djelatnika i pružatelja usluga o legendi

Da bi se destinacija uopće mogla prepoznati pod zajedničkim imenom, važno je da
turistički djelatnici, a posebno turistička zajednica, legendu dobro poznaju te ju
nauče predstavljati turistima na odgovarajući način. Stoga turističke djelatnike i
pružatelje usluga na tom području treba educirati o legendi, kako bi ju mogli
prenositi pripovijedanjem te tako aktivno sudjelovati u marketingu destinacije
46
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

„Domovina Petra Klepca“. Svoje znanje upotpunjavali bi na organiziranim stručnim
predavanjima i radionicama za turističke djelatnike u regiji. Stručnjaci na polju
kulturne antropologije i etimologije predstavili bi legendu o Petru Klepcu koja živi u
usmenoj i pisanoj tradiciji, kako u Hrvatskoj tako i u Sloveniji. Može se organizirati
i tematska večer koju bi moderirala Turistička komora i na kojoj bi stariji mještani
pričali anegdote o Petru Klepcu. Nakon pribavljanja potrebnih podataka, legendu
treba turistima ispričati na zanimljiv način. To bismo učinili stvaranjem zajedničke
priče ili anegdote o Petru Klepcu. Stečena znanja i razne priče o Klepcu mogle bi se
prikupiti u zbirku koja će poslužiti kao osnova za razvoj novih turističkih proizvoda
i sadržaja. Prijedlog je također organizirati predavanje i radionicu na kojoj bi turistički
djelatnici naučili glavne elemente pripovijedanja kako bi turist destinaciju zaista
doživio kao lijepo i nezaboravno iskustvo. Ovo je dobra prilika da se legenda o Petru
Klepcu uklopi u njihove turističke proizvode.

2. mjera: uključivanje lokalnog stanovništva pripovijedanjem priča o  Petru
               Klepcu

Budući da isključivo lokalno stanovništvo može osigurati da tradicija Petra Klepca
ne izumre i prenese se na buduće naraštaje, važno je biti dobro upoznat s legendom.
S obzirom na to da legenda u Hrvatskoj nije široko poznata (za razliku od Slovenije),
lokalno stanovništvo može najviše pripomoći da ta tradicije ne ode u zaborav. Stoga
bi lokalno stanovništvo trebalo uključiti u već spomenute radionice za turističke
djelatnike, a radionice provoditi i u osnovnim školama. Legendu bi trebalo uključiti
u što veći broj postojećih kulturnih i društvenih programa koji jačaju identitet ljudi
– naglašavaju se kvalitete poput hrabrosti, izdržljivosti, bistrog uma, plemenitosti i
smisla za humor.

3. mjera: edukacija djece o legendi o Petru Klepcu u lokalnim vrtićima i
                 školama

Uz pomoć i suradnju lokalnih vrtića te osnovnih i srednjih škola, djeca bi se na
prikladan način upoznala s legendama o Petru Klepcu te bi se na taj način tradicija
prenijela na buduće generacije. Prvi predloženi način uključivanja je organiziranje
dramskih susreta u okviru koji bi djeca izvela kazališnu predstavu o Petru Klepcu te
nastupala na lokalnim događanjima i pred većom skupinom turista. Drugi su načini
kreativne radionice (slikanje, kiparstvo, glazba itd.) ili interaktivne igre u kojima djeca
putem legende uče o povijesti svoga kraja.
M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
47.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: BOLJA INFRASTRUKTURA

Nakon pregleda stanja na terenu u Malom Lugu, utvrđeno je da je informativna ploča
istrošena zbog vremenskih uvjeta i da ju treba zamijeniti. Drvena skulptura Petra
Klepca lijepo je očuvana, a ruševine kuće i dalje su u dobrom stanju. Utvrđeno je da
je mjesto potrebno obnoviti i učiniti ga turistički zanimljivijim i prepoznatljivim na
turističkom tržištu.

Mjera 1: uređenje parkirališta

Na mjestu gdje se nalazi spomenik Petru Klepcu i ostaci njegove kuće nema
organiziranih parkirnih mjesta. Predlaže se dogovor s vlasnicima privatnih zemljišta
u blizini spomenika i kuće da se urede parkirna mjesta za najviše jedan autobus i
nekoliko osobnih automobila.

Mjera 2: Nova informativna ploča

S obzirom na istrošenost sadašnje ploče, potrebno je postaviti novu. Elektronička i
interaktivna ploča trajnija je i ekonomičnija. Glavna funkcija informativnih tabli je
pričanje legende, prikaz povijesnih podataka i karakteristika područja te igranje
interaktivnih igara i kvizova. Informativne table bile bi različitih veličina, otporne na
sve vremenske uvjete, obložene imitacijom drveta kako ne bi odstupale od prirodnog
okoliša. Table bi bile postavljene na pod pokriven daskama, a aktivirale bi se dodirom
ruke ili noge.

Mjera 3: Izrada klupa za sjedenje

Klupe bi bile izrađene od drveta u obliku grede kako bi simbolizirale gredu koju je
Petar Klepac donio sa Svete gore u kuću. Predviđene su četiri klupe koje bi bile
namijenjene odmoru posjetitelja, lakšem praćenju informacija s tabla te druženju.
Treba postaviti i kante za smeće kako bi se održala čistoća.

48
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 4: Očuvanje rodne kuće Petra Klepca i „zvono želja“

Kao dodatnu vrijednost spomeniku Petru Klepcu dodali bismo podatke o njegovoj
rodnoj kući. Radi zaštite kulturne baštine ulaz u ruševine kuće bio bi zabranjen.
Interaktivna informativna ploča bila bi postavljena ispred kuće pokazujući njezinu
unutrašnjost i nekadašnju sliku tipičnih kuća na tom području. Posjetitelji bi mogli
baciti novčić u kutijicu pored spomenika te pozvoniti za sreću i moć u svim životnim
nedaćama koje je prolazio i Petar Klepac. Prikupljeni prilozi bili bi korišteni za
održavanje spomenika.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: POVEZATI PODRUČJE GORSKOG
KOTARA S NAZIVOM „DOMOVINA PETRA KLEPCA“ ILI „ZAVIČAJ
PETRA KLEPCA“

Utvrđena je potreba za povezivanjem i objedinjavanjem postojeće turističke ponude
na području Gorskog kotara u svrhu promocije i povezivanja destinacija. Uvesti
treba nove zanimljive turističke proizvode koji će biti konkurentni na širem tržištu.
Postojeću, obnovljenu i novu turističku ponudu želimo povezati u prepoznatljiv
brand pod nazivom „Zavičaj Petra Klepca“ ili „Domovina Petra Klepca“.

Mjera 1: razvoj novih turističkih proizvoda

Analiza stanja na području Goskog kotara pokazala je da bi uz obnovljenu ponudu
na mikrolokacijama trebalo uspostaviti i nove proizvode koji će oživjeti „Domovinu
Petra Klepca“ i učiniti je zanimljivijom i konkurentnijom turističkom destinacijom.
Predlaže se razvoj i uvođenje novih proizvoda:

−
Predstava o Petru Klepcu namijenjena turistima različitih dobnih skupina
(od djece do umirovljenika). Najavom veće skupine turista predstava bi se
održala pored spomenika. Glumci (turistički djelatnici i volonteri) bili bi
odjeveni u glavne likove: Petra Klepca, vilu, zle pastire, Turke te bi izvodili
predstavu na šaljiv način.
−
Priče o Petru Klepcu bile bi dostupne u audio i video formatu, a nakon
predstave te materijale prodavao bi glumac preodjeven u Petra. Te priče
mogle bi se prodavati i na svim ostalim mikrolokacijama.
M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
49.

−
Doručak i ručak Petra Klepca te obroci koji bi dobili ime po njemu
sadržavali bi lokalne i tradicionalne sastojke (mlijeko i mlječni proizvodi,
kruh, krumpir, kupus) koji se koriste i uzgajaju u okolici i dio su
prehrambene kulturne baštine.
−
„Klepčev put po gredu – pohod na Svetu goru“ bio bi događaj za
posjetitelje, ali i za lokalno stanovništvo. Predlaže se da se jednom godišnje
organizira planinarenje od Malog Luga do Svete gore, do svetišta Majke
Božje Karmelske. Na kraju puta sudionici bi se družili uz tradicionalnu
hranu i piće, pripremio bi se kulturni program te seoske igre.
−
Turistički paketi „Petar Klepac“. Trebalo bi osmisliti dvodnevne i
višednevne turističke aranžmane čiji je cilj povećati broj posjeta, a posebno
broj noćenja u „Domovini Petra Klepca“. Paketi bi uključivali novu i
postojeću turističku ponudu (biciklizam, planinarenje, lov, ribolov,
gastronomiju, kulturnu baštinu itd.).

Mjera 2: oblikovanje „Staze Petra Klepca“

Turisti koji posjećuju to područje mogli bi stjecati odlično iskustvo povezivanjem
postojećih mikrolokacija na održiv način s ciljem očuvanja kulturne baštine. To bi se
postiglo korištenjem legende o Petru Klepcu, čiji je duh duboko ukorijenjen u
lokalno stanovništvo. Predloženom trasom bile bi povezane sljedeće mikrolokacije:
spomenik Petru Klepcu, izvor Gerovčice, pilana Malinarić, Selankin mlin, Palčava
šiša, vlastelinstvo Zrinskih, izvor Čabranke, uzgajalište riba i kovačnica Urh te staza
rudara i rudnik. Važno je da mikrolokacije budu opremljene informativnim pločama
s jedinstvenom grafičkom slikom. Ruta prikazana na slici 14 započela bi u Malom
Lugu kod spomenika Petru Klepcu, gdje bi posjetitelj dobio ključne informacije o
domovini Petra Klepca, stazi i uključenim stajalištima na njoj. Veće skupine turista
(uz prethodnu najavu) imale bi priliku pogledati kazališnu predstavu o Petru Klepcu.
Nastavak puta bio bi prema Zamostu do pilane Mlinarić i Selankinog mlina gdje bi
se moglo promatrati rad stare pilane, kako se brašno nekada mljelo mlinskim
kamenjem te kupiti neki od tamošnjih domaćih proizvoda i suvenira. Aktivniji
posjetitelji mogli bi prošetati do izvora Gerovčice. Staza bi se nastavila do mjesta
Plešce gdje bi posjetitelji razgledali etnološku zbirku „Palčava šiša“ koja prikazuje
život bogate trgovačke seoske obitelji iz sredine 19. stoljeća te život i kulturu
stanovnika čabarske doline s obiju strana granice (Smole, 2015). Nakon razgleda
posjetili bismo susjedni restoran gdje bismo se okrijepili „ručkom Petra Klepca“. Put
50
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

bismo nastavili posjetom dvorca Zrinskih u povijesno bogatom gradu Čabru. Nakon
obilaska dvorca, posjetitelji mogu prošetati do izvora Čabranke te posjetiti uzgajalište
riba i kovačnicu Urh. Na kraju bismo otišli do mjesta Tršće gdje bismo prošetali
stazom rudara te posjetili rudnik.

Slika 14: „Staza Petra Klepca“
Izvor: Lasten.

Gore opisana poučna staza Petra Klepca može se koristiti kao ruta za individualne
turističke posjete ili kao dio turističkih aranžmana. Prikazana ruta prijedlog je za
uključivanje pružatelja usluga, ali se može redizajnirati i proširiti uključivanjem novih
točaka.

Mjera 3: promocija destinacije „Domovina Petra Klepca”

Promocija destinacije „Domovina Petra Klepca” mora biti dobro promišljena i
usklađena s cjelokupnom marketinškom strategijom. Prije same promocije mora biti
jasno definirano tko je „čuvar” destinacije (npr. Turistička zajednica grada Čabra),
tko je odgovoran za komunikaciju među unutarnjim sudionicima i pružateljima
M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
51.

usluga te tko je odgovoran za promociju same destinacije. Ciljne skupine koje su
predviđene kao potencijalni turisti su:

−
mlade obitelji s malom djecom
−
aktivne obitelji
−
aktivni pojedinci i parovi
−
umirovljenici
−
turisti koji traže održiva turistička središta, a ne masovni turizam
−
kulinarski turisti
−
turisti zainteresirani za etnologiju i kulturnu baštinu
−
članovi udruga

U nastavku navodimo nekoliko prijedloga koji bi pripomogli promociji „Domovine
Petra Klepca”:

−
Uključivanje turističkih komora, agencija na lokalnoj, regionalnoj, državnoj
i međunarodnoj razini.
−
Zajednička grafička slika destinacije koja bi prikazivala prirodne značajke
područja (upotreba određenih boja); logo odredišta bila bi obnovljena
verzija slike Petra Klepca, na informativnim pločama bile bi označene ostale
mikrolokacije.
−
Ažurirana i integrirana turistička web-stranica za područje sjevernog dijela
Gorskog kotara ili grada Čabra, kojom trenutno najvjerojatnije upravlja
Turistička zajednica grada Čabra. Web-stranica mora biti sadržajno i
vizualno obnovljena. Važno je da posjetitelj web-stranice na zanimljiv način
dobije ključne informacije o turističkoj ponudi: o mjestima, znamenitostima,
iskustvima, hrani i smještaju. Također je važno da web-stranica djeluje i kao
platforma za kupnju turističkih paketa, rezervaciju smještaja, kupnju karata
i ostale interaktivne sadržaje. Web-stranica mora biti u skladu sa CGP-om
te se svakodnevno mora ažurirati.
−
Facebook stranica trebala bi se redovito (svakodnevno) ažurirati vijestima s
određenih lokacija, korisno ju je upotrijebiti za promociju pojedinih web-
stranica i za objavljivanje zanimljivih članaka. Treba pridobiti što više
sljedbenika stranice, što bi se moglo postići i plaćenim objavama i
52
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

zanimljivim sadržajem. Facebook bi trebalo koristiti za komunikaciju s
potencijalnim turistima.
−
Uključivanje ostalih društvenih mreža, prije svega Instagrama, gdje bi se
dijelile fotografije prirode te raznih događaja.
−
Uključivanje u što veći broj aplikacija za putovanja i turizam te poticanje
turista da ocjenjuju usluge jer mnogi turisti odlučuju posjetiti određenu
destinaciju na temelju ocjena s turističkih portala.
−
Uključivanje „influencera”. Pozvati na odredište nekoga tko ima puno
sljedbenika na društvenim mrežama, opisuje svoja putovanja na blogu te
objavljuje slike. Ovisno o iskustvu i onime što mu se ponudi, „infuencer”
promovira destinaciju. Primjerice, poznata obitelj prikaže destinaciju kao
mjesto privlačno obiteljima s malom djecom.
−
Promocija „Domovine Petra Klepca” unutar turističke ponude Gorskog
kotara, kao dio Primorsko - goranske županije i na nacionalnoj razini, kao
dio Hrvatske turističke zajednice te korištenje što više prodajnih i
marketinških kanala.
−
Pripremanje promotivnog materijala – brošura koje sadrže ključne
informacije o Stazi Petra Klepca i mikrolokacijama. Brošura mora sadržavati
QR kôd s dodatnim informacijama o mikrolokacijama i drugim pružateljima
usluga u regiji.
−
Povezivanje s raznim udrugama i putničkim agencijama te ponuda
jednodnevnih i višednevnih izleta, čime je moguće pridobiti turiste koji ne
koriste Internet.
−
Korištenje medija (po potrebi) – časopisa, novina, radija, televizije i plakata.
−
Promocija tradicionalnih suvenira na bazi drva s logotipom Petra Klepca.
−
Predstavljanje linije proizvoda Petra Klepca. U početku bi lokalni proizvodi
(brašno, med, sir itd.) bili označeni samo etiketom Petra Klepca. S
vremenom bi se mogla osmisliti ne samo jednolika grafička slika proizvoda,
već i brand proizvoda koji bi jamčio lokalno podrijetlo i kvalitetu.

Dugoročna mjera bila bi uspostava zajedničkog branda na području sjevernog dijela
Gorskog kotara s hrvatske i slovenske strane (Osilniška dolina). To bi povezalo obje
destinacije koje dijele istu legendu.

M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
53.

3.5
Pokazatelji i praćenje

Pokazatelji i metode praćenja razvoja i uspostavljanja zajedničkog branda „Domovina
Petra Klepca” prikazani su u tablici 3.

Tablica 3: Pokazatelji i praćenje razvoja branda „Domovina Petra Klepca”

Prioritetno područje 1: identifikacija lokalnog stanovništva s Petrom Klepcem te
veća prepoznatljivost destinacije kao »Domovine Petra Klepca« unutar lokalne
zajednice i šire
Mjera 1: edukacija
turističkih djelatnika i
pružatelja usluga o legendi
Pokazatelj 1: četiri
radionice godišnje za
turističke pružatelje usluga,
jedna na temu legende, a
druga o pripovijedanju
(sudionici dobivaju potvrde
o sudjelovanju)
Praćenje: Provodili bi se
razgovori kako bi se
provjerilo koliko turistički
djelatnici i pružatelji usluga
poznaju legendu, a
nadzirala bi se i brzina te
točnost odgovora. Takvu
provjeru trebale bi jednom
godišnje provoditi vanjske
institucije. Razlog zašto
bismo uveli takav način
praćenja u tome da bi
turistički djelatnici
posjetiteljima što bolje i
uspješnije prezentirali
legendu jer oni imaju prvi
kontakt s turistom i ključnu
ulogu u prikazivanju
destinacije.
Pokazatelj 2: zbirka priča i
verzija legende o Petru
Klepcu za turističke
pružatelje
Pokazatelj 3: 30 %
pružatelja usluga u turizmu
počinje koristiti legendu o
Petru Klepcu prilikom
predstavljanja svojih
proizvoda i usluga
Mjera 2: uključivanje
lokalnog stanovništva
pripovijedanjem priča o
Petru Klepcu
Pokazatelj 1: najmanje 15
sudionika (mještana) na
organiziranim radionicama
o Petru Klepcu
Praćenje: Broj događaja
prati se statistikom jednom
godišnje. U to bi trebala
biti uključena lokalna
turistička zajednica koja će
provoditi analizu aktivnog
uključivanja lokalnog
stanovništva u
pripovijedanje o Petru
Klepcu.
Pokazatelj 2: Motiv i
legenda Petra Klepca
uključeni su u većinu
lokalnih događaja
Mjera 3: edukacija djece o
legendi o Petru Klepcu u
lokalnim vrtićima i školama
Pokazatelj 1: 70 % djece
uključeno je u dramske
aktivnosti, radionice te
interaktivne igre o Petru
Klepcu
Praćenje: Prikupljanje
podataka o djeci koja
sudjeluju u dramskim
predstavama, radionicama
te interaktivnim igrama s
temom Petra Klepca.
Nastavnici mogu u
školama na kraju školske
godine provoditi upitnike o
Petru Klepcu.
54
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Prioritetno područje 2: bolja infrastruktura
Mjera 1: uređenje
parkirališta
Pokazatelj 1: uređena
parkirališna mjesta: pet za
automobile i jedno za
autobus
Praćenje: Lokalna vlast
postavila bi komunalnog
redara koji bi nadzirao
stanje urednosti
parkirališta. Nakon
pregleda sastavilo bi se
izvješće o stanju na terenu.
Prikupljeni podaci
analizirali bi se jednom
godišnje. Terenski pregled
provodio bi se jednom
mjesečno. Tako bi se
osiguralo da se turističko
mjesto održava i čuva od
uništavanja.
Mjera 2: nova informativna
ploča
Pokazatelj 1: postavljene su
tri interaktivne
informativne ploče
Praćenje: Brojanje i analiza
»klikova« na interaktivnim
informativnim pločama.
Anketa za turiste mogla bi
se također prikazati na
informativnim pločama
kako bi turisti dobili uvid u
ocjenu ponude. Istraživanje
bi uključivalo nekoliko
kratkih pitanja o
zadovoljstvu uslugom i
samom destinacijom.
Prikupljeni podaci mogu se
kontinuirano nadzirati
jednom tjedno. Temeljita
analiza prikupljenih
podataka je obavezna te
predlažemo da se
provjerava dva puta
godišnje
Mjera 3: izrada klupa za
sjedenje
Pokazatelj 1: Postavljene su
četiri klupe
Praćenje: Može se odvijati
kao dio praćenja mjere 1
budući da lokalni upravitelj
može pregledati stanje
klupa (uključujući
informativne ploče i
koševe za smeće) tijekom
redovitog obilaska
parkirališta. Nakon
pregleda (jednom
mjesečno) napravilo b se
izvješće o stanju na terenu,
Pokazatelj 2: Postavljena su
tri koša za smeće
M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
55.

Prioritetno područje 2: bolja infrastruktura

koje bi se analiziralo
jednom godišnje.
Mjera 4: Očuvanje rodne
kuće Petra Klepca i „zvono
želja“
Pokazatelj 1: usporedba
stanja ruševina kuće s
obzirom na analizirano
početno stanje.
Praćenje: Turistička
zajednica bila bi zadužena
za nadzor očuvanja kuće i
njezinih ruševina, redovito
održavanje zvona te kutije
za doprinose. Destinacija
se redovito pregledava
najmanje jednom
mjesečno.
Pokazatelj 2: 20 € tjedno
prikupljenog novca za
održavanje spomenika i
okolice
Prioritetno područje 3: Povezati područje Gorskog kotara s nazivom „Domovina
Petra Klepca“ ili „Zavičaj Petra Klepca“
Mjera 1: razvoj novih
turističkih proizvoda
Pokazatelj 1: Uvođenje pet
novih turističkih proizvoda
Praćenje: provodi se kod
onih koji prodaju ili na
tržište plasiraju nove
turističke proizvode i
mjesečno nose izvještaje
turističkoj zajednici koja
jednom godišnje prikuplja
podatke i izvještava
pružatelje usluga.
Ocjenjivanje određenih
proizvoda pokazuje koji su
proizvodi uspješni, a koji
nisu.
Pokazatelj 2: rast prodaje
novih proizvoda za 40 % u
odnosu na prodaju iz
prethodne ponude
Mjera 2: oblikovanje »Staze
Petra Klepca«

Pokazatelj 1: Postotak
turista koji posjećuju
mikrolokacije povećava se
za 30 % u odnosu na
početno stanje (prije
uspostavljanja staze)
Praćenje: Podaci o broju
posjetitelja prikupljaju se
na pojedinim
mikrolokacijama. Prati se i
analizira broj onih koji su
prošli cijelom Stazom Petra
Klepca. Tijekom vođenih
izleta može se provesti
kratka anketa među
turistima. Praćenje bi
dijelom vodili turistički
djelatnici na
mikrolokacijama, a dijelom
turistička zajednica koja bi
podatke analizirala jednom
godišnje.

56
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Prioritetno područje 3: Povezati područje Gorskog kotara s nazivom „Domovina
Petra Klepca“ ili „Zavičaj Petra Klepca“
Mjera 3: promocija
destinacije »Domovina
Petra Klepca«
Pokazatelj 1: broj
posjetitelja web-stranice
Turističke zajednice grada
Čabra poveća se za 20 %
Praćenje: Provodila bi ga
turistička zajednica koja bi
barem jednom mjesečno
provjeravala posjet web-
stranici i društvenim
mrežama, interakciju s
potencijalnim turistima te
povećanje broja posjetitelja
na destinaciji. S obzirom na
početno stanje,
uspoređivao bi se rast svih
aktivnosti te bi se o njima
informiralo sve uključene
ponuditelje usluga jednom
godišnje.
Pokazatelj 2: 200 novih
pratitelja na Facebook
stranici u prvoj godini te
povećan broj »lajkova« na
objavama (najmanje 40 po
objavi)
Pokazatelj 3: Broj
spominjanja destinacije i
objava na stranim web-
stranicama povećava se za
15 % u usporedbi s
početnim stanjem
Pokazatelj 4: broj ocjena na
internetu te preporuke za
destinaciju povećavaju se
za 15 %
Pokazatelj 5: Broj
pretraživanja destinacije na
Internet pretraživaču
povećava se za 20 %
Pokazatelj 6: 70 % više
proizvedenih i prodanih
suvenira u odnosu na
početno stanje.
Pokazatelj 7: Broj turista na
odredištu povećava se za
30 % u odnosu na trenutnu
situaciju

3.6
Sažetak

Čini se kako sjeverni dio Gorskog kotara (područje grada Čabra) nije posebno
istaknuto na turističkoj karti Hrvatske. Krajevi koji se nalaze unutar ovog područja,
unatoč tome što imaju ponudu sadržaja, ostaju zanemareni dio turističke ponude
Hrvatske.

M. Kuntarič i D. Gambaletta: Spomenik Petru Klepcu i legenda o njemu
57.

Analizom situacije u regiji ustanovili smo kako je regija kulturno, povijesno i
prirodno vrlo bogata i s mnogo dobrih polazišta za razvoj turizma. Postojeća ponuda
obećava, ali je fragmentirana, prije svega nepovezana i bez ujedinjenog koncepta,
stoga predlažemo da se postojeća turistička ponuda poveže, jer destinacija sa
zajedničkom prisutnošću na tržištu ima veći potencijal da bude vidljiva. Pošto je
područje proglašeno "Domovinom Petra Klepca", Klepac je taj koji bi to područje
i turističke radnike s njihovim ponudama mogao povezati u turističku destinaciju.

Ponajprije nas je zanimalo koliko se lokalno stanovništvo identificira s Petrom
Klepcem, jer je to od primarne važnosti za uspjeh uvođenja tog lika kao branda
destinacije. Utvrdili smo kako se stanovništvo s njime identificira te smo odlučili
pronaći načine očuvanja identifikacije i njezino pojačanje. Nositelji ovog zadatka
prvenstveno su turistički djelatnici, lokalno stanovništvo te, naravno, djeca koja
mogu voditi brigu o očuvanju legende o Petru Klepcu. U drugoj fazi željeli smo
unaprijediti postojeću ponudu i infrastrukturu vezanu uz legendu i spomenik Petru
Klepcu kako bi bila što kvalitetnija i turistima zanimljivija. U trećoj fazi željeli smo
povezati postojeće turističke djelatnike u tom pravcu djelovanja i istodobno iznijeti
prijedloge za nove turističke proizvode, koji bi bili plasirani pod zajedničkim nazivom
"Domovina Petra Klepca". Prvenstveno smo tražili načine kako prikazati i
promovirati destinaciju kao atraktivnu, zanimljivu i povezanu te orijentiranu prema
stjecanju iskustava.

Na putu se, naravno, možemo suočiti s mnogim ograničenjima, ali vjerujemo da su
dane sugestije i prijedlozi izvedivi i realni. Najvažnije nam je da se u skladu s
trenutnom situacijom poduzimaju koraci kojima se prvenstveno osigurava
koordinirana ponuda, a destinacijom kao jedinstvenim brandom upravlja jedan
menadžer.

58
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 4
Poljoprivredno – edukacijski centar
Gorski Kotar

LINDA LOKAR I JANKO VIRANT

4.1
Analiza stanja

U nastavku ćemo se detaljnije upoznati s idejom Poljoprivredno – edukacijskog
centra Gorski kotar, koji je zamišljen od lokalnog stanovništva, odnosno udruge KIS
Gorski kotar (2017). Centar bi se nalazio u Prezidu, udaljen od središta mjesta, ali
dostupan automobilom ili pješice. Ukupna veličina centra bila bi oko 5 000 m², a
uključivao bi kuću, gospodarsku zgradu s pilanom, staju te prostoriju za sijeno.

Zamisao je srušiti staru kuću, koja ima vrlo debele zidove. Zidovi zauzimaju puno
prostora, a kuća nije izgrađena na izvoran način (slika 15). U tom centru trebali bi se
izvoditi poljoprivredni radovi, odnosno demonstracija načina života i poljoprivrede
u prošlosti. U tu svrhu spomenuto poljoprivredno gospodarstvo ima velik voćnjak
u kojemu rastu vrste kasnih jabuka (bobovec) i krušaka (tepke), tipične za ovo
područje. One pripadaju sortama visokih voćaka. Neke su od njih prikladne za
daljnju uporabu, stoga će se revitalizirati, a istrošene voćke zamijenit će se novima.
Unutar centra nalazit će se i staja s prostorom predviđenim za manju količinu stoke
60
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

(nekoliko krava i koza). Staja će biti otvorena i bit će prezentirana posjetiteljima.
Namjerava se zaposliti osoblje koje će brinuti o aktivnostima na farmi (briga o
životinjama, obrezivanje voćnjaka, njega povrća itd.).

Slika 15: Staro poljoprivredno gospodarstvo
Izvor: Lasten.

Uz obrazovni rad, želi se omogućiti noćenje na poljoprivredom gospodarstvu te, u
manjoj mjeri, prodaju lokalnih proizvoda i mali restoran. Domaći su specijaliteti
uglavnom proizvedeni od domaćeg sira, koji među ostalima proizvodi i
poljoprivredno gospodarstvo obitelji Pintar iz Čabra, čije smo proizvode kušali u
sklopu terenskih vježbi. Najtipičnija hrana ovog područja su krumpir, koraba i kupus.
Gotovo su svi lokalni specijaliteti napravljeni od ovih triju sastojaka.

Na prostoru Goranskoga vrta u Prezidu uzgajaju se sadnice. On je u izravnoj vezi s
poljoprivrednim gospodarstvom, što je rezultat inicijative udruge KIS Gorski kotar
i projekta u okviru razvojne pomoći Slovenije. U budućnosti se te sadnice
namjeravaju prodavati te plasirati na okolna tržišta. Problem na koji ovdje možemo
ukazati jest usitnjavanje parcela. Mnoga su zemljišta usitnjena u privatnom
vlasništvu. Također treba uzeti u obzir brzu infiltraciju vode kroz tlo, uzrokovanu
njegovim geološkim sastavom. Ono što bi se proizvelo u Goranskom vrtu moglo bi
se koristiti i u ponudi gospodarstva, bilo u prodaji ili u ponudi lokalne gastronomije.
L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
61.

U prijedlogu za izgradnju Poljoprivredno – edukacijskog centra (slika 16) KIS Gorski
kotar postavio je poljoprivredno gospodarstvo kao središnju poveznicu i kreatora
turističke ponude u Prezidu. Unutar poljoprivrednog gospodarstva trebalo bi
oblikovati turističke proizvode i provoditi projekte povezane s poljoprivredom.
Poljoprivredno gospodarstvo služit će kao turistički ured za područje Gorskog
kotara, što bi za mjesto Prezid predstavljalo važnu akviziciju koja bi mogla upravljati
razvojem turizma na ovom području.

Slika 16: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski kotar
Izvor: Lasten.

Prezid je pogranično područje koje je povijesno povezano s Republikom Slovenijom,
stoga se zalaže za suradnju sa slovenskim stanovništvom. Projekt, koji uključuje ovu
razvojnu strategiju, rezultat je suradnje Republike Slovenije i Prezida. Uglavnom se
radi o primjerima dobre prakse iz Slovenije te poboljšanju životnog standarda
Prezida (Urad Vlade Republike Slovenije za Slovence v zamejstvu in po svetu, 2017).
U okviru ovog projekta želi se uključiti i aktivirati uglavnom mlađi dio stanovništva
Prezida te tako smanjiti i zaustaviti iseljavanje s tog područja. Zaključujemo da će
svrha Poljoprivredno – edukacijskog centra biti i obrazovanje lokalnog stanovništva
i njegovo uključivanje u turističku ponudu. Organiziranjem raznih radionica,
seminara i treninga za lokalno stanovništvo potaknut će se razvoj gospodarstva,
posebice na području šumarstva, poljoprivrede i samog turizma.
62
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Ključni dio razvoja mjesta Prezid suradnja je unutar destinacije na mikrorazini. Riječ
je o lokalnom stanovništvu ili mještanima Prezida. Potrebno je aktivirati lokalno
stanovništvo kako bi pojedinac također pridonio ponudi turističkog gospodarstva.
To je moguće učiniti samo edukacijom stanovništva te usmjeravanjem prema
području rada.

Vratimo se sada korak unazad, na riječi o zajedničkom radu, te recimo ponešto o
poljoprivredi i poljoprivrednom zemljištu. U zajedničkom plasteniku proizvodila bi
se lokalno uzgojena hrana, a uz to bi svaki pojedinac imao dodatno zemljište na
kojemu bi uzgajao poljoprivredne kulture za vlastite potrebe. U tom slučaju govori
se o principu „od polja do stola”, kada se lokalno uzgojeni proizvodi moraju
prodavati u lokalnoj trgovini i koristiti u specijalitetima tog kraja. Ovdje je od velike
važnosti da svaki stanovnik jednako doprinosi iz svog vrta i da se financijska sredstva
dobivena prodajom ravnomjerno raspoređuju. Tako će svi mještani imati jednake
mogućnosti da ponude svoje lokalne specijalitete, a posjetitelji će imati osjećaj da
selo funkcionira kao cjelina, što bi također trebala biti svrha Poljoprivredno –
edukacijskog centra. Osim poljoprivrede, u razvoj i ponudu mogu se uključiti i razne
udruge (dobrovoljna vatrogasna društva) te druge gospodarske grane (npr. šumarska
industrija).

4.2
SWOT analiza

Navedeni parametri u SWOT tablici (tablica 4) prikazuju sliku trenutne situacije u
pogledu mogućnosti i svijesti o izazovima i mjerama.

Tablica 4: SWOT analiza Poljoprivredno – edukacijskog centra Gorski kotar

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
podrška MKGP Republike Slovenije
projektu Poljoprivredno – edukacijskog
centra Gorski kotar
−
povoljan geografski i klimatski položaj
objekta
−
autohtoni položaj centra i okolice
−
priče o Petru Klepcu, Martinu Krpanu
itd.
−
bogata prirodna i kulturna baština
−
moć usmene predaje lokalnog
stanovništva
−
manjak radne snage, posebice među
mladima
−
nedostatak znanja o poljoprivredi i
stočarstvu te marketingu s modernom
IT tehnologijom
−
vremensko ograničenje
L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
63.

MOGUĆNOSTI
RIZICI / OPASNOSTI
−
mogućnost razvoja mjesta provedbom
projekta; mjesto kao poljoprivredno
gospodarstvo
−
mogućnost aktivnog povezivanja s
drugim znamenitostima u mjestu:
Goranski vrt, restoran Ožbolt, razvoj
smještajnih kapaciteta ili obnova
postojećih autohtonih kuća u mjestu
−
mogućnost novih radnih mjesta
−
novi trendovi u školovanju djece poput
centara za izvannastavne aktivnosti
−
povratak vrijednosti umjetnina
izrađenih od drva te razvoj umjetničkih
inkubatora
−
razvoj travarstva i upotreba ljekovitog
bilja
−
trend održavanja radionica na temu
zdravlja
−
globalni razvoj klimatskih lječilišta za
djecu i adolescente
−
povratak obnavljanju starih vrsta voća
pogodnih za viša područja
−
autohtonost u kulinarstvu
−
revitalizacija travnjaka pogodnih za
uzgoj goveda, ovaca i konja
−
novi trend u turističkoj ponudi -
provođenje vremena na farmi: pomoć
kod životinja, u kuhinji, na promociji
−
programi obrazovanja mladih za
osnivanje obiteljskih poljoprivrednih
gospodarstava (turističkih farmi)
−
Posluživanje specijaliteta od divljači.
−
umor i nesigurnost zbog želje za brzim
djelovanjem
−
nezainteresiranost lokalne zajednice
−
uništavanje autohtonosti
−
prevelika sklonost profitu i brzoj zaradi
−
mogućnost iskorištavanja financijskih
sredstava koje su namijenjene investiciji
pojedinaca – nekontroliran odljev
novca

Temeljem gore navedenoga predlažemo zabilježene korake, odnosno mjere koje su
osnova i polazište na kojima se temelji vizija i prioritetno područje za razvoj
poljoprivrednog gospodarstva. U pogledu prednosti i mogućnosti imamo mnoštvo
rješenja za razvoj mjesta i poljoprivredno – edukacijskog centra, koji bi svakako bili
povezani s razvojem cijelog kraja. Budući da je geografski položaj kraja vrlo povoljan
(blizina glavnih gospodarskih i turističkih mjesta te granični prijelaz), a priroda je
netaknuta, sve navedeno u tablici nudi mogućnosti razvoja turizma i očuvanje bogate
kulturne i prirodne baštine. Poljoprivredno – edukacijski centar, zajedno s ostalim
zanimljivim točkama, može ponuditi nova radna mjesta kao rezultat novih trendova
64
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

u turizmu: to su uglavnom povratak autohtonosti i prirodi, obiteljski vikendi,
gastroturizam i etnoturizam. Poljoprivredno – edukacijski centar sve to može
ponuditi u svojim okvirima, a posebice ako tome pridruži Goranski vrt te ekološki
uzgoj povrća.

4.3
Vizija

Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski kotar će do 2022. godine biti važno poljoprivredno i
edukacijsko središte te središte autohtone kuhinje i kvalitetnog odmora na području netaknute
prirode. Predstavljat će ekološki otok s razvojem autohtone održive poljoprivrede, koja će podići
standard lokalnog stanovništva, potaknuti gospodarstvo te sačuvati radna mjesta.

Viziju Prezida do 2022. godine možemo objasniti u nekoliko rečenica. Održivi
turizam, koji će se razviti u blizini Poljoprivredno – edukacijskog centra, vratit će
mlade te im osigurati radna mjesta, obnovit će se demografska struktura te
financijska stabilnost. Uređenje mjesta i rad zajednice, kako bi zadovoljili svoje
potrebe i potrebe turizma, spriječit će daljnje propadanje mjesta, odnosno zgrada,
čija će se zemljišta pretvoriti u travnate površine. Uz planiranu edukacijsku politiku
mještana i posjetitelja, Poljoprivredno – edukacijski centar postat će važan dio
obrazovne ponude u smjeru autohtonosti, održivog razvoja i kulturnog djelovanja.
Razvojem novih poljoprivrednih proizvoda i bioenergetskih polja povećat će se
brojnost novih skupina posjetitelja, a nezagađenost i organska poljoprivreda bit će
jedna od osnova za nove tržišne niše.

4.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: OSNIVANJE I POKRETANJE
POLJOPRIVREDNO – EDUKACIJSKOG CENTRA

Prioritetno je područje za koje se osiguravaju sredstva za kupnju i obnovu
gospodarskih zgrada i poljoprivrednog zemljišta te izgradnja i uređenje turističkih
objekata. Trenutno u Prezidu nema smještajnih kapaciteta za turiste ili ih je vrlo malo.
Prezid broji manje od 1000 stanovnika, što nije dovoljno za promicanje kvalitetnog
turizma ili oživljavanje gospodarstva. Postoji nekoliko lokacija na kojima je započela
gradnja ili renovacija, no zbog financijskih ograničenja i nedostatka radne snage i
znanja projekti miruju. Poticajem ministarstva daje se prilika za razvoj mjesta i
povratak mladih. Prije dvije godine pojedinci su odlučili pokrenuti projekt „Goranski
L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
65.

vrt” koji je vidno ohrabrio sumještane. Zajedno s Kmetijskim inštitutom Slovenije
(Poljoprivredni institut Slovenije), koji ih je savjetovao o odabiru povrća, odabrali su
niz biljaka koje bi mogle uspijevati u Goranskom vrtu. S obzirom da Gorski kotar
može biti jedno od četiriju edukacijskih područja, upravo je Poljoprivredno –
edukacijski centar prilika da se u njemu provode i izvannastavne aktivnosti.

Mjera 1: rušenje stare kuće i izgradnja autohtone goranske kuće na
određenom zemljištu te uređenje voćnjaka s autohtonim vrstama voća

Predlažemo da se stara neautohtona kuća zajedno s pomoćnim objektima ukloni. Na
toj lokaciji izgradila bi se goranska kuća. Pomoćni se objekti uklanjaju ako ne ulaze
u koncept poljoprivrednog gospodarstva. Ostala bi zgrada koja bi služila kao sjenik
i staja. U donjem dijelu nanovo će se urediti staja, dok će se na gornjem katu nalaziti
novouređeni sjenik gdje će postojati mogućnost noćenja. Dio zgrade bio bi
namijenjen uređenju pilane onako kako je izgledala u prošlosti, stoga bi se
posjetiteljima nudio razgled i prezentacija. Voćnjak treba revitalizirati i obnoviti
starim vrstama voća – jabukama (rane sorte beličnik i šarlamovski te zimske sorte
bobovec, carjević i štajerski mošancelj), kruškama (tepka) i šljivama (Zeleni svet, b.
d.). Pored voćnjaka uredio bi se i mali vrt s povrćem koje se uzgaja i u Goranskom
vrtu, koji bi se prezentirao posjetiteljima.

Mjera 2: otvaranje centra za posjetitelje i predstavljanje života u Gorskom
kotaru

Farma, odnosno poljoprivredno – edukacijski centar moraju sadržavati čimbenike
autohtonosti življenja, a time i ulogu obrazovnog centra za posjetitelje. Centar bi
također trebao uključivati lokalnu trgovinu prehrambenim proizvodima i prikladan
restoran koji nudi samo tipična tradicionalna jela u ograničenoj ponudi.
Blagovaonica bi bila uređena kao domaća, seoska kuhinja. Za poljoprivredno bi
gospodarstvo brinuli ljudi, obitelj ili par, koji bi živjeli u susjedstvu te bi bili zaduženi
za posjetitelje, spremanje jela i prodaju proizvoda. Kuća mora biti otvorena sve dane
u godini, a mještani bi nudili pomoć obitelji ili paru u slučaju najavljenog posjeta
većeg broja turista, organiziranih radionica ili edukacija. Kuća kao ustanova nudila bi
posjetiteljima razgled domaćih životinja, a kao dodatan turistički sadržaj može se
ponuditi i uključivanje posjetitelja u pomoć oko brige o životinjama. Taj bi kompleks
ujedno prodavao domaće proizvode: jela, povrće, sadnice, ručne radove koje bi
izradili mještani Prezida i okolice (pravni temelj je Zakon o OPG-u u HR). Uključiti
66
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

treba i Goranski vrt te predstaviti autohtone i odabrane sorte povrća. Gospodarstvo,
odnosno poljoprivredno – edukacijski centar mora postati sinonim za cijeli Prezid
jer samo na taj način sve turističke lokacije mogu zaživjeti kao dio turističke ponude
i poljoprivredno – edukacijskog centra Gorski kotar.

Mjera 3: smještajni kapaciteti u Prezidu

Budući da Prezid nudi vrlo mali broj smještajnih jedinica za turiste, važno je napraviti
plan za iskorištenje praznih i autohtonih kuća. Potom treba dobiti dozvole vlasnika
za obnovu i korištenje kuća kao autohtonog smještaja po principu raspršenog hotela,
a recepcija može biti u restoranu Ožbolt. Vlasnike treba upoznati s konceptom „time
sharing” kako bi se sačuvao izvorni izgled kuća i zaselaka. Na taj način kuće ne bi
propadale, a vlasnici ne bi ostali bez njih. Kuće bi trebale biti uređene starinskim
namještajem. Posjetiteljima je potrebno dati mogućnost odabira smještaja po
principu dopadanja, veličini prostora i sl. Obavezno treba osigurati i opremiti kuću
većeg kapaciteta koja može primiti barem dva razreda učenika u svrhu škole u
prirodi. Obroci se mogu posluživati u restoranu Ožbolt ili na način da osoba
prilikom rezervacije smještaja odabere jelo za svaki obrok, popunjava kartu s
jelovnikom, a obroci joj se dostavljaju u jednu od smještajnih jedinica. Jela trebaju
biti tradicionalna i domaća. Ovu smo mjeru predložili Poljoprivredno –
edukacijskom centru jer smatramo da je ona vrlo važna za funkcioniranje cijele
turističke priče na tom području.

Mjera 4: Poljoprivredno gospodarstvo kao edukacijski centar

Poljoprivredno gospodarstvo mora postati središte u kojem su povezane sve točke
zaselaka:

−
Goranski vrt – uzgoj i skrb o povrću, prodaja organskih proizvoda određenim
restoranima te plasiranje tih proizvoda na tržište,
−
vatrogasni dom kao središte događanja uz Poljoprivredno-edukacijski centar,
−
zavičajna zbirka i muzej gdje se mogu vidjeti predmeti koji su se u prošlosti
upotrebljavali u svakodnevnom životu i u poslu,
−
drvo kao osnovna sirovina i temelj egzistencije građana i radnika u prošlosti, s
čime je povezana i proizvodnja šindre,
L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
67.

−
radionice domaće radinosti i rukotvorina, sadnja autohtonog voća i povrća,
tečajevi kuhanja tradicionalnih jela tog kraja moraju biti organizirane svake
godine, tako da i te radionice postanu tradicionalne. Danas je kuhinja vrlo
tražena, a oživljavanje starih recepata postaje sve aktualnije. Povezivanje turista
sa životom na poljoprivrednom gospodarstvu za turističku je ponudu od velikog
značaja, a samo poljoprivredno gospodarstvo središte događanja i obrazovanja.
−
herbalizam i društvo Trbuhovica s tradicionalnim pješačenjem koje počinje i
završava na poljoprivrednom gospodarstvu prezentacijom i tematskom
radionicom,
−
bioenergetska staza koja započinje i završava na poljoprivrednom gospodarstvu
i vodi po unaprijed određenim lokacijama / točkama.

Poljoprivredne djelatnosti i s njima povezane aktivnosti koje su dio života i rada
poljoprivrednog gospodarstva i obitelji:

−
uzgoj i upotreba povrća i voća – očuvanje autohtonih vrsta voća,
−
kuhinja i zbirka starih recepata Gorskog kotara,
−
izrada zimnice,
−
stočarstvo i ovčarstvo,
−
travarstvo i uporaba ljekovitog bilja, uzgoj ljekovitog bilja,
−
lov i očuvanje zaštićenih i rijetkih vrsta divljači: risa, vuka, medvjeda, tetrijeba
(ljudi u Gorskom kotaru uvijek su živjeli s divljači),
−
ručni proizvodi,
−
obrada drva i izrada proizvoda od drva,
−
puhovi,
−
pripovijedanje o mjestu i njegovim mještanima – lokalne legende.

Poljoprivredno – edukacijski centar može se prijaviti za sredstva iz programa
„Konkurentnost turističkog gospodarstva” koji svake godine objavljuje Ministarstvo
turizma Republike Hrvatske te na natječajima drugih ministarstava. Lokalna
zajednica mogla bi se prijaviti i na druge natječaje (Uprava za ruralni razvoj, 2015).
„Javni poziv za dodjelu bespovratnih sredstava u okviru Programa razvoja javne
turističke infrastrukture u 2016. godini” Ministarstva turizma Republike Hrvatske
odnosi se na uspostavljanje centara za posjetitelje, što spomenuti centar jest. Poziv
će ponovno biti objavljen 2018. godine.
68
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: KOMUNIKACIJA I MARKETING
KONCEPTA POLJOPRIVREDNOG GOSPODARSTVA

Izgradnja i pokretanje poljoprivrednog gospodarstva nema smisla ako cijeli postupak
nije komunikacijski povezan s okolinom ili s korisnicima društvenih mreža, tiskanih
medija ili drugim oblicima komunikacije. Ekološka poljoprivreda, održivi razvoj,
autohtonost i edukacija ključne su sastavnice te komunikacije. Sudjelovanje na
turističkim i ekološkim sajmovima u svijetu i kod kuće, umrežavanje s udrugama
uzgajivača bilja i autohtonih starih biljnih sorta, bioenergetičarima, lovcima i
ministarstvima presudno je za razvoj mjesta i održivost projekta. Uključivanje u
prodajne lance s garancijom autohtonosti i organske proizvodnje prilika je za veliki
korak naprijed.

Mjera 1: Stvoriti marketinšku web-stranicu

Da bi se proizvod poljoprivrednog gospodarstva plasirao na tržište, potrebno je
razviti marketinšku strategiju koja će sadržavati sustav od sedam P (na engleskome.):

−
product – proizvod koji predstavlja Prezid i njegovo poljoprivredno
gospodarstvo s očuvanim okolišem,
−
place – mjesto gdje se nalazi poljoprivredno gospodarstvo te način na koji ga
približavamo tržištu, a proizvod prodajemo u svojoj državi, inozemstvu,
putem društvenih mreža, turističkih agencija itd.,
−
price – cijena varira ovisno o usluzi. Odabiremo strategiju „vrijednost za
novac” i pokušavamo uključiti cjelokupnu ponudu Prezida sa zanimljivim
točkama; pripremanje turističkih paketa,
−
promotion – promotivnim sredstvima uspostavljamo svijest o prisutnosti
mjesta s ponudom na tržištu i predstavljanje u javnosti – korištenje
medijskih i marketinških alata,
−
people – ljudi i zaposlenici pridonijet će izgradnji branda (npr. Pre-zid), stvorit
će se nova radna mjesta i time potaknuti povratak mladih,
−
process – proizvodnja novog branda povrća i lokalnih delicija koje
distribuiramo u trgovačke lance (npr. Lidl, Hofer),
−
phisical environment – fizičko okruženje svojim autohtonim izgledom odražava
vrijednost i karakter poljoprivrednog gospodarstva. Poljoprivredno –
edukacijski centar i srodne jedinice čuvaju tradiciju i autohtonost ponude.
L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
69.

Marketinški web mora sadržavati društvene mreže, tiskane medije (pripremaju se PR
članci na temu održivog turizma i predstavlja se ponuda netaknute prirode u
domaćem autohtonom okruženju), televiziju (pojavljivanje u emisijama na temu
razvoja održivog turizma te promocije turizma i ruralnog upravljanja) te suradnju sa
sajmovima u matičnoj državi i izvan nje. Osnovne su teme marketinga: priroda,
autohtonost, dobar provod, povoljna klima, bioenergija, kuhinja i stari recepti,
puhovi itd. Tijekom proljeća će hrvatsko Ministarstvo turizma donijeti smjernice za
održivi razvoj i načine kako ga postići zajedno s mogućnošću sufinanciranja, stoga
savjetujemo da se imenuje osoba koja će nadgledati natječaje te se na njih prijaviti.

Mjera 2: komunikacija: opuštanje – aktivan odmor za tijelo i dušu –
autentičnost i iskustvo prirode

Statistički podaci (Eurostat, b. d.) pokazuju da su se stanovnici EU 2015. godine
najčešće odlučili za tzv. „kratka putovanja”. Većina (58,2 %) od ukupnog broja
putovanja bila su kraća putovanja s jednim do tri noćenja. Tri četvrtine (74,8 %) svih
putovanja obavljeno je unutar zemlje, a ostatak u inozemstvu. Ti podaci znače da
svijet postaje sve pristupačniji te kao turisti želimo vidjeti i iskusiti sve više. Posjetitelji
vole kratke i višestruke odmore što je također naglašeno na konferenciji UKH 14.
studenoga 2017. godine u Šibeniku. Ovo je prilika za poljoprivredno gospodarstvo
jer je upravo noćenje cilj projekta. Tema komunikacije, kao što je spomenuto u
naslovu, može biti korisna kao slogan poljoprivrednog gospodarstva u svrhu
turističke ponude. Prezid se nalazi na nadmorskoj visini od 877 m, a okružen je
pretežno četinarskom šumom koja sadrži i nekoliko vrsta listopadnog drveća,
većinom bukve. Zahvaljujući bioenergetskim kapacitetima i krškoj klimi,
poljoprivredno gospodarstvo može se koristiti i kao prirodno klimatsko lječilište,
zajedno s aktivnim iskorištavanjem slobodnog vremena i ekološkom hranom. Mir i
pozitivna energija nude mogućnost rehabilitacijskog centra za djecu i adolescente s
osobnim poteškoćama i poremećajima. Kao što je već spomenuto u mjeri broj 1,
koristimo razne metode komunikacije i alate dostupne na društvenim mrežama, u
medijima i putem drugih načina oglašavanja, uključujući skriveno i otvoreno
oglašavanje.

70
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 3: pripovijedanje priča, legendi i običaja u svrhu turizma

Nekada su na poljoprivrednim gospodarstvima ljudi pričali priče, koje i danas žive.
Njihova upotreba u svrhu turističke ponude je sve učestalija. Savjetujemo upotrebu
središnje priče o životu na poljoprivrednom gospodarstvu nakon koje slijede ostale
priče. Pričanje koristimo za marketing te za upoznavanje i edukaciju djece o
legendama i pričama ovoga kraja. Neke korisne priče i legende koje mogu poslužiti
u svrhu promocije turizma su sljedeće:

Petar Klepac

Legendarni junak poznat s obiju strana današnje državne granice je Petar Klepac iz
Osilnice, čovjek izvanredne snage koji je potjerao Turke iz doline (Turistička
zajednica grada Čabra, rođ. D.a.). Klepac je kao dijete bio fizički slab te je bio meta
nasilja zlih pastira. No, to se promijenilo kada mu je gorska vila dala nadnaravnu
moć. Prema slovenskoj verziji, Petar Klepac je sagradio kuću u Malom Lugu kraj
Gerova. Prema priči, napravljena je edukativna staza Petra Klepca kroz Prezid i
okolicu, kao što je to učinjeno u Austriji (park Heidi). Prezid ima priliku razvijati se
kroz ovu priču.

Maškare i „živa bresa”

Stari običaj „živa bresa” događaj je koji se odvija samo u Prezidu za vrijeme maškara.
Ljudi su se posipali brašnom, napravili si zube od mrkve ili korabe te su pokriveni
bijelom plahtom lutali Prezidom i plašili stanovnike. Taj običaj treba uključiti u
turističku ponudu za vrijeme maškara. Potrebno je promovirati i tradicionalnu
karnevalsku povorku u Prezidu, koja je starija i od riječke i od cerkniške, a organizira
ju Pustno društvo Prezid.

Trkanje / tucanje jaja

Običaj je to koji je i danas prisutan. Za Uskrs muškarci se okupljaju u središtu mjesta
i donose pisanice te tucaju jaje o jaje. Onaj čije se jaje razbije je gubitnik. U prošlosti
su tako ljudi donosili kući hranu. Običaj treba uključiti u turističku ponudu te uz to
organizirati radionice oslikavanja jaja, natjecanje za najljepše jaje i najviše osvojenih
jaja. Promocija događaja odvija se putem PR najava, televizijskog izvještavanja u
emisijama poput „Dobro jutro, Hrvatska“ te u nekim slovenskim medijima.
L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
71.

„Fočuk”

Legenda kaže da je u Prezidu postojala knjiga „Fočuk“ u kojoj su zapisani događaji
koje će se dogoditi u budućnosti. Ova je knjiga izgubljena, a onoga tko ju nađe čeka
okrutna sudbina. Napraviti treba „kopiju” knjige koja će se prilagoditi prostoru i
posjetitelju koji je smješten u nekoj od uređenih kuća.

Vražji vrtec

Vražji vrtec brdo je u blizini Prezida koje je u davnim vremenima bilo vrlo
tajanstveno (Lautar, 2017). Na vrhu brda, prema pričama, leže ostaci prapovijesnog
grada sa zakopanim blagom. To se blago može iskopati samo noću, ali tada na tom
brdu vragovi plešu svoj ples. Često su im se u plesu pridružile i vještice jer su brdo
koristile za odmor na putu između slovenske Slivnice i hrvatskog Kleka. Nijedan
junak nije uspio iskopati blago pod takvim uvjetima. S obzirom da brdo zarasta,
zakopano blago bit će sve teže pronaći. Brdo je danas jako popularno za nedjeljna
pješačenja i veća okupljanja. Ova se priča može razviti u dnevnu ponudu ili večernji
događaj, a može se razviti i prodaja suvenira.

Voda

Mjesto Prezid ima mnogo izvora vode, no jedan je poseban. U Prezidu se govori da
dijete ne nosi roda, već ga daje izvor Trbuhovica. Tako voda djeluje kao izvor života.

Butalci

Fran Milčinski napisao je poznatu priču o Butalcima. Butalci su stanovnici
izmišljenog mjesta zvanog Butale. Smatraju se vrlo pametnima i važnima, iako su u
stvarnosti poprilično mentalno ograničeni. Neprestano se natječu sa stanovnicima
susjednog grada (Wikipedia, 2015). Da bi se iskoristila ova priča, može se stvoriti
malo selo Butale s njegovim stanovnicima te se može organizirati ljetna predstava na
otvorenom, koja će se reklamirati. To će dovesti nove posjetitelje koji mogu ostati ne
samo danju, već i prenoćiti. Kao uzor uzmimo ljetno kazalište Muljava:
http://www.slotic.si/sl/geo/tocke/letno-gledalisce-muljava.html.

72
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: EDUKACIJA KADRA ZA PREDSTAVLJANJE
ODRŽIVOG RAZVOJA I POTICANJE MJEŠTANA

Moramo biti svjesni mogućnosti koje nosi znanje o mjestu, načinu života i radu
njegovih mještana, no samo to nije dovoljno jer su današnji posjetitelji i potrošači
puno zahtjevniji nego prije. U novije vrijeme komunikacijski su se putovi ubrzali te
posjetiteljima pomogli da informacije o destinaciji dobiju prije posjeta i tako naprave
plan putovanja. Potrebna je edukacija kadrova. Radionice se trenutno održavaju u
okviru Udruge „Trbuhovica”, a namijenjene su uzgoju povrća, upoznavanju biljaka
i kuhinje. Projekt ”Uživam tradicijo” s Institutom Parnas popraćen je radom i
aktivnošću čuvara baštine toga kraja. Unutar zajednica poznavatelja baštine, u obliku
radionica, radi se na pripremi zajedničke strategije i programa za posjetitelje,
organiziraju se edukacije o travarstvu, izradi pirea od rajčice, izradi božićnog kruha,
pripremi budla i izradi lokalnih proizvoda. Projekt „Uživam tradicijo” odvija se u
okviru programa Interreg VA Slovenija-Hrvatska 2014.-2012., u trajanju od 30
mjeseci, od 1. srpnja 2017. do 31. prosinca 2019. godine. Projekt sufinancira
Europski fond za regionalni razvoj (Interreg Slovenija-Hrvatska, 2017).

Mjera 1: edukacija o novim alatima i vještinama IT tehnologe, stranim
jezicima i turizmu

Razvoj programa specijaliziran je od strane tvrtki za sudionike u projektu u svrhu
komunikacije putem društvenih mreža i medija. Strani jezici i komunikacija osnovno
su znanje koje sudionici mogu steći tijekom projekta. Način obrazovanja određuje
se brojem polaznika, a edukacije se mogu održati u obliku radionica, organiziranih
tečajeva, individualnih programa itd. Tijekom ovoga tečaja učili bi se strani jezici,
stvaranje i uređivanje web-stranica, društvenih mreža itd.

Mjera 2: edukacija o održivom turizmu i područjima djelovanja

Centri za obrazovanje nude dodatnu obuku na području turizma i pružanja usluga.
Suradnja s profesorima i stručnjacima za određeno područje (travarstvo, kulinarstvo,
obrada drva) provodi se u mjestu putem radionica i seminara ili izvan mjesta, u
školama i drugim obrazovnim institucijama. Ponuda obrazovanja u području održive
poljoprivrede u svrhu turizma može se pratiti na raznim portalima (npr.
https://agrobiznis.finance.si/dogodki), web-portalima ili u školama kao što je
L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
73.

Sveučilište u Rijeci koje nudi studijske programe preddiplomskog studija „Poslovna
ekonomija u turizmu i ugostiteljstvu” i „Menadžment održivog razvoja”.

PRIORITETNO PODRUČJE 4: PRAVILAN RAD POLJOPRIVREDNOG
GOSPODARSTVA I PRAĆENJE TRENDOVA U TURIZMU

Transparentnost rada na poljoprivrednim gospodarstvima i praćenje trendova u
turizmu obaveza je investitora i sudionika u projektu. Procjena rada poljoprivrednog
gospodarstva provodi se tijekom cijelog procesa; od pripreme projekta do provedbe
programa na određenoj destinaciji. Prema podacima Državnog zavoda za statistiku
Republike Hrvatske (2019), Čabar je 2019. imao 1414 noćenja domaćih gostiju te
1460 inozemnih gostiju, dok je 2015. godine noćilo 777 domaćih te 270 stranih
gostiju. Novim smještajnim kapacitetima u Prezidu povećao bi se broj noćenja u
gradu Čabru.

Mjera 1: praćenje trendova u turizmu kod kuće i u svijetu

Ponuda proizvoda s poljoprivrednog gospodarstva, prema pokazateljima trendova i
prognozama većih turističkih pružatelja i agencija, bit će tražena u budućnosti.
Također, preporučujemo aktiviranje portala i povezivanje s agencijama i pružateljima
noćenja uz more za jednodnevne izlete ili vikend destinacije, prisustvovanje
sajmovima te praćenje ideja i ponude usporedivih destinacija.

Mjera 2: praćenje ocjena gostiju na web-portalima i u knjizi gostiju

Za tu mjeru najprije treba analizirati ocjene sličnih pružatelja i usluga kako bi se
mogla usporediti i poboljšati ponuda. Takvih ponuda ima mnogo u Austriji,
Njemačkoj, Škotskoj i Irskoj. Portali Booking.com i Tripadvisor.com su web-stranice
koje omogućuju praćenje stanja na ovom polju u inozemstvu. Podatke je potrebno
razdvojiti po segmentima i prenijeti na zadani zadatak.

Mjera 3: Pokazatelji i nadzor

Nadzor je ključni dio projekta. Važno je izravno nadgledati postavljene ciljeve radi
njihovog neposrednog dopunjavanja, završavanja i novog planiranja. S obzirom na
veći opseg sadržaja i financijskih sredstava projekta, praćenje provedbe projekta i
odljeva financijskih sredstava od izuzetne je važnosti. Izravni nadzor nad projektom
74
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

trebao bi voditi projektni tim sastavljen od stručnjaka iz različitih područja. Potrebno
je izabrati osobu koja bi brinula o izvršenju posla, osoblju, trošenju sredstava,
provedbi cijele priče o projektu itd. To bi dodatno pratio tim stručnjaka iz pojedinih
područja izvan projektne skupine (poljoprivreda, voćarstvo, turizam, zdravstvo,
obrazovanje). Nadzor ne smije završiti uspostavom projekta, već se mora provoditi
kroz cijelo vrijeme njegove provedbe, najmanje jednom godišnje. Mještani Prezida
mogu za to među sobom odrediti osobe koje moraju biti neutralne. Moraju se pratiti
ciljevi i mjere, a prilagođavanja, promjene i popravci vrše se kontinuirano. Pokazatelji
i načini praćenja poljoprivrednog gospodarstva prikazani su u tablici 5.

L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
75.

Tablica 5: Pokazatelji i načini praćenja/nadzora poljoprivredno – edukacijskog centra Gorski
kotar

Prioritetno područje 1: osnivanje i pokretanje Poljoprivredno – edukacijskog centra
Mjera 1: rušenje
stare i izgradnja
autohtone goranske
kuće na određenom
zemljištu te uređenje
voćnjaka s
autohtonim vrstama
voća
Pokazatelj 1:
izgrađena je nova
autohtona goranska
kuća
Praćenje: Na temelju dobivenih podataka
pokazatelji, koji uključuju raspored kuće,
uređenje voćnjaka i staje, se mogu izvršiti
najkasnije u roku od dvije godine. Način
izvedbe provodi se pod vodstvom
stručnjaka. Najzahtjevniji je dio izgradnja
kuće jer se prije početka radova mora
izvršiti procjena stanja nekretnine i
uskladiti s državnim institucijama
odgovornima za autohtonost kulturne
baštine.
Pokazatelj 2:
Postojeći voćnjak i
povrtnjak su
obnovljeni, a u
voćnjaku su
zasađene stare voćke
(jabuke, kruške,
šljive)
Mjera 2: otvaranje
centra za posjetitelje
i predstavljanje
života u Gorskom
kotaru
Pokazatelj 1:
odabrati jednu ili
dvije obitelji koje će
brinuti o
poljoprivrednom
gospodarstvu te ih
smjestiti u blizini
gospodarstva
Praćenje: Osobe koje će brinuti o
poljoprivrednom gospodarstvu treba
potražiti odmah nakon odobrenja
projekta jer je edukacija vrlo važna za
prilagođavanje okolišu i radu. Nakon
toga počinje uređenje kuće kao
tematskog restorana s medijskim
centrom, koji će biti gotov najkasnije
godinu dana nakon uređenja kuće. Plan
edukacija i predstavljanja može započeti
već u vrijeme gradnje kuće ili postavljanja
osnovnog koncepta. Nadzor provode
odabrane i imenovane osobe uključene u
projekt na temelju razvijenog plana, koje
mogu odmah poduzeti mjere u slučaju
kakvih komplikacija.
Pokazatelj 2: uređeni
centar za posjetitelje
s trgovinom i
prikladnom
kuhinjom
Mjera 3: smještajni
kapaciteti u Prezidu.
Pokazatelj 1:
odabrane prazne ili
napuštene kuće u
Prezidu u svrhu
uređenja većeg broja
smještajnih
kapaciteta –
raspršeni hotel ili
sistem „time
Praćenje: Nakon odobrenja projekta,
paralelno s izgradnjom poljoprivrednog
gospodarstva, započinje potraga i
utvrđivanje mogućih kuća za raspršeni
hotel. Napravljen je popis napuštenih
kuća koje se kupuju ili iznajmljuju prema
sustavu „time sharing“. Izrađuje se plan
uređenja kuća i popis radova na obnovi.
U restoranu Ožbolt uređena je recepcija,
76
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

sharing“
tu također može biti mjesto za noćenje,
ali u skladu s temom Prezida i
poljoprivrednog gospodarstva.
Upravljanje smještajnim jedinicama u
autohtonom okruženju trebalo bi
provoditi paralelno s potragom za
kućama. Procijenjeni je vremenski okvir
dvije godine ako bi timovi bili na
raspolaganju za obnovu i popravak
zgrada (unutarnji i vanjski).
Pokazatelj 2: u
restoranu Ožbolt
nalazi se recepcija
kao središnja
jedinica za
popunjavanje
kapaciteta.
Pokazatelj 3:
pripremljeni plan
uređenja smještajnih
jedinica u
autohtonom
okruženju – pronaći
autohtoni namještaj i
ostalu opremu
Mjera 4:
poljoprivredno
gospodarstvo kao
edukacijski centar
Pokazatelj 1: priča o
povezanim
jedinicama Prezida
(Goranski vrt,
vatrogasni dom,
Zavičajna zbirka,
kuća Vesel)
povezana je u
cjelinu, tj. u
Poljoprivredno –
edukacijski centar
Gorski kotar
Praćenje: Uređenje poljoprivrednog
gospodarstva kao centra za edukaciju
moguće je nakon završetka 1. mjere, iako
bi se projekt mogao početi promovirati
odmah na početku rada kao dio
marketinške strategije u obliku priče o
projektu revitalizacije te povezivanja
manjih jedinica u jednu cjelinu.
Komunikaciju provodi tim izabran za
marketing i komunikaciju te je pod
nadzorom voditelja projekta ili
projektnog tima.
Pokazatelj 2:
pripremljen je popis
predavača te plan
edukacija, radionica
itd.
Pokazatelj 3:
Informacije poslane
u 100 osnovnih i
srednjih škola,
odnosno škola
specijaliziranih za
tematsku edukaciju
L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
77.

Prioritetno područje 2: komunikacija i marketing koncepta poljoprivrednog
gospodarstva
Mjera 1: Stvoriti
marketinšku web-
stranicu

Pokazatelj 1: razvijena
jasna marketinška
strategija za Prezid kao
proizvod
Praćenje: Pokazatelji mjera mogu se
primijeniti odmah nakon odobrenja
projekta jer je osnovna priča jasna, a
projekt može biti primjer dobre prakse
i izvrsna marketinška priča. Sve
navedeno kod pokazatelja mora biti
napravljeno do izgradnje
poljoprivrednog gospodarstva, gdje se
kasnije uključuju i dodaju novi dijelovi
priče.
Pokazatelj 2: nova
web-stranica i
Facebook stranica
Prezida koja se
povezuje s agencijama i
pružateljima usluga u
zemlji i inozemstvu
Pokazatelj 3: izabran je
tim koji će se brinuti o
marketingu i promociji
Mjera 2:
komunikacija:
opuštanje – aktivan
odmor za tijelo i
dušu – autentičnost
i iskustvo prirode

Pokazatelj 1: novi
proizvod „ekološko
poljoprivredno
selo“ omogućuje
dodatna noćenja
Praćenje: Druga mjera provodi se
nakon realizacije prioritetnog područja
1 u roku od dvije godine jer se dijelovi
moraju oživjeti prije nego se drugi dio
usluga ili novi proizvodi budu mogli
ponuditi na sajmovima ili drugim
marketinškim centrima. Nacrt projekta
klimatskog lječilišta i početak korištenja
već izgrađenog puta bioenergetskog
polja može se uspostaviti na početku
projekta. Drugi pokazatelj može se
primijeniti nakon postavljanja cijelog
odredišta za četiri do pet godina.
Pokazatelj 2:
sudjelovanje na
sajmovima u EU na
temu ekološkog i
održivog turizma
(informacije na
www.sejem.si/koledar-
sejmov/).
Pokazatelj 3: nacrt
projekta klimatskog
lječilišta i početak
korištenja razvijene
bioenergetske staze
Mjera 3:
pripovijedanje
priča, legendi i
običaja u svrhu
turizma
Pokazatelj 1: Staza
Petra Klepca za
podučavanje djece o
prirodi i godišnjim
dobima
Praćenje: polazišta za treću mjeru nisu
izravno vezana za poljoprivredno
gospodarstvo, već za sam Prezid, stoga
se mogu odmah primijeniti. Kad
poljoprivredno gospodarstvo bude u
78
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Pokazatelj 2: pet
događaja godišnje za
posebne praznike i
običaje
potpunosti izgrađeno, mjera se
pridružuje priči s poljoprivrednim
gospodarstvom kao polazištem.
Pokazatelj 3: razvijena
bioenergetska staza i
označena staza za
šetnju „Putem bilja“
Prioritetno područje 3: razvoj kadra za predstavljanje održivog razvoja i poticanje
mještana
Mjera 1: edukacija
o novim alatima i
vještinama
tehnologije,
stranim jezicima i
turizmu
Pokazatelj 1: osobe
izabrane za rad na
projektu bile su na
edukaciji (internetska
komunikacija, tečajevi
kuhanja, tečajevi
stranih jezika)
Praćenje: Edukacija za uporabu
suvremenih tehnoloških alata i izbor
osoba koje će biti odgovorne za to,
može započeti odmah nakon odobrenja
projekta. Obrazovanje nije trenutni, već
stalan proces i kao takav mora započeti
odmah. Nadzor nad obrazovanjem
provodi projektni tim ili član imenovan
za kadrove. Obuka se provodi u roku od
tri godine.
Pokazatelj 2: u
projektu su određeni
ljudi sudjelovali u
obuci za turističke
djelatnike i održivi
turizam
Pokazatelj 3: domaći i
inozemni stručnjaci s
područja travarstva,
povrtlarstva, kuhinje i
etnografije pozvani su
da prenesu znanja i
dobre prakse
Mjera 2: edukacija
o održivom
turizmu i
područjima
djelovanja

Pokazatelj 1:
Odabrana su područja
aktivnosti koja su
ključna za
poljoprivredno
gospodarstvo
Praćenje: Edukacija o održivom turizmu
i definiranje mjera za održivi razvoj
poljoprivrednog gospodarstva i
destinacije započinju odmah nakon
imenovanja osoblja. Obrazovanje je
stalan proces, stoga ekipa mora biti
pripremljena i educirana kada se
poljoprivredno gospodarstvo otvori za
posjetitelje. Nadzor nad obrazovanjem
provodi projektni tim ili član imenovan
Pokazatelj 2: Stručni
predavači imali su
edukacije o održivom
turizmu
L. Lokar i J. Virant: Poljoprivredno – edukacijski centar Gorski Kotar
79.

za osoblje. Obrazovanje se provodi u
roku od tri godine.
Prioritetno područje 4: pravilan rad poljoprivrednog gospodarstva i praćenje
trendova u turizmu
Mjera 1: praćenje
trendova u turizmu
doma i u svijetu

Pokazatelj 1:
marketinški tim prati
i izrađuje popis
poljoprivrednih
gospodarstava i
web-stranica
Praćenje: Transparentnost rada i
provedbe programa stalna je od samog
početka projekta kao i praćenje i
istraživanje rada konkurentskih
pružatelja usluga u zemlji i inozemstvu.
Ponuda za poljoprivredno gospodarstvo
daje se na temelju istraživanja. Koristeći
podatke i analize sličnih dobavljača,
potrebno je napraviti planove za rad i
ponudu poljoprivrednog gospodarstva.
Noćenja i broj posjetitelja mogu se
računati tek nakon postavljanja
poljoprivrednog gospodarstva i cijelog
projekta. Rad nadgleda projektni tim ili
članovi zaduženi za marketing.
Pokazatelj 2: na
temelju dobivenih
analiza sličnih
pružatelja usluga
izrađuje se lista
prioritetnih želja
posjetitelja
Pokazatelj 3: svaka
tri mjeseca prikazuju
se podaci o broju
posjeta i razvoju
trendova na
konkurentskim
destinacijama u
zemlji i inozemstvu
Mjera 2: praćenje
ocjena gostiju na
web-portalima i u
knjizi gostiju

Pokazatelj 1: jednom
mjesečno izrađuju se
izvješća o ocjeni
usluga na turističkoj
destinaciji
Praćenje: Praćenje ocjena gostiju na
web-stranici i u knjizi gostiju vrši se tek
nakon što se izgradi poljoprivredno
gospodarstvo te se uspostavi cijela priča.
Tu nadzor ne prestaje jer je to
kontinuirani posao. Prati ga i provodi dio
ekipe zadužen za marketing.

4.5
Sažetak

Projekt Poljoprivredno – edukacijskog centra Gorski kotar u Prezidu odnosi se na
poljoprivredno i obrazovno gospodarstvo. Samo na taj način mjesto ono može
razviti priču, vratiti svoju ekonomsku vrijednost i postići demografski napredak.
Prezid ima mnogo više mogućnosti i prednosti nego rizika i nedostataka. Najveća je
80
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

prednost zasigurno netaknuta priroda koja je sve traženija u svijetu turizma. Povijest
i sadašnjost mjesta (rimski ostaci, blizina granice, blizina glavnih turističkih,
stambenih i kulturnih središta, autohtonost u kuhinji i životu, mogućnost uzgoja
hrane itd.) jamstvo su uspjeha.

Održivi razvoj i turizam promiču razvoj mjesta, što je navedeno i u SWOT analizi.
Projekt je zasigurno poticaj za razvoj drugih sličnih mjesta gdje je trenutna situacija
poprilično zabrinjavajuća, posebice u pogledu demografske i ekonomske strukture.
Navedenim prioritetnim područjima i mjerama pokazali smo smjer razvoja mjesta
koje zasigurno može iznjedriti nove proizvode te pridonijeti otvaranju novih radnih
mjesta i ekonomskoj sigurnosti mjesta.

Održiva vizija Poljoprivredno – edukacijskog centra pod nazivom Gorski kotar mora
biti uključena u sustav osnovnoškolskog obrazovanja kao slika jednog dijela
Hrvatske sa svojom specifičnom strukturom života, rada i krajolika.

Osnivanje autohtonog poljoprivrednog gospodarstva predstavlja temelj za razvoj
mjesta te, s aspekta kulturne baštine, velik doprinos autohtonoj hrvatskoj ponudi.
Poljoprivredno gospodarstvo svojim obrazovnim programom mora postati središte
zbivanja i posjeta te jedna od turističkih odrednica Gorskog kotara. Život na
poljoprivrednom gospodarstvu sa svime navedenim raznolik je, zanimljiv, ali i
poučan, stoga Prezid upravo s njime može postati brand ruralnog područja.
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 5
Značaj tehničke i kulturne Baštine u
Prezidu

NIKOLINA ŠINTIĆ I ALENKA VALENTINC

5.1
Analiza stanja

Povijest je u Prezidu ostavila velik trag, a predmeti iz prošlosti čuvaju se u dvjema
kućama. Prva od njih je Zavičajna zbirka koja čuva velik broj predmeta iz različitih
povijesnih razdoblja. Druga je Kuća Vesel, rijedak primjer kuće u kojoj se može
vidjeti kako se živjelo još prije dvadesetak godina. Zavičajna zbirka i goranska Kuća
Vesel objekti su kulturno-povijesne baštine.

82
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 17: Goranska Kuća Vesel
Izvor: Lasten.

Tijekom ovog istraživanju posjetili smo staru Kuću Vesel (slika 17). Krajem 19.
stoljeća Prezid je bio tipično malo goransko mjesto (Kovač, 2017). Kuće su
uglavnom bile izgrađene od kamena i drva te prekrivene drvenim daskama. Kuća
Vesel primjer je autohtone goranske arhitekture. Kuća je sagrađena 1858. godine od
kamena i drva. U njoj su ljudi živjeli do 1996. godine, a za posjetitelje je otvorena
2003. godine. Posjetitelji tu mogu vidjeti čime su se stanovnici Prezida bavili te koje
su predmete svakodnevno upotrebljavali. Tipična goranska kuća imala je jednu
stranu kuće ukopanu u brdo, a pročelje je bilo postavljeno u ravnini s okolicom
(Malnar, 2013, str. 13). U podrumu kuće nalazila se staja. Na ulazu u kuću Vesel, u
predsoblju s lijeve strane nalaze se drvene stepenice koje vode do potkrovlja (jezba).
U potkrovlju se nalazilo sušilo za meso te sijeno za stoku. S desne strane hodnika su
vrata koja vode u prostoriju koja se zvala „kuća”. S lijeve strane te prostorije su vrata
koja vode u kupaonicu te ostavu za odlaganje hrane. Zidovi su u ovom dijelu kuće
bili deblji radi održavanja niskih temperatura. Soba je pretrpana nepotrebnim
predmetima (pisaća mašina, štednjak iz novijeg doba, ali i posuđe novijeg doba). Na
sredini kuće, u jednoj posebnoj prostoriji nalaze se vrata kuhinje (kuhna) gdje se
kuhalo na drvenoj peći pored koje se sušilo drveno oruđe, a vrući zrak prolazio je
do potkrovlja. Kuhinja je crne boje. U svakoj kući bio je oltar te krevet, stol i peć
(slika 18). Pored peći su se obično igrala djeca jer je to mjesto bilo najtoplije u kući.
N. Šintić i A. Valentinc: Značaj tehničke i kulturne Baštine u Prezidu
83.

Cijela je kuća namještena i jasno prikazuje način života mještana Prezida u prošlosti.
U kući se trenutno nalaze predmeti koji ne pripadaju tradicionalnoj goranskoj kući.
Za današnje uvjete ona je prenatrpana , a organizacija prostora je loša. Kuća može
primiti veći broj ljudi, ali je zbog tijesnosti teško slijediti vodiča. Pristup staji nije
moguć jer zemljište oko kuće nije u vlasništvu Prezida. U prošlosti je kuća bila
funkcionalna, u sobi i blagovaonici je bilo toplo, stoga je obitelj najviše boravila u
jednoj prostoriji. U kuhinji se kuhalo, a istodobno je topao zrak sušio meso na
tavanu. U drugoj sobi bile su kupaonica i ostava gdje je bilo uvijek hladno, stoga je
hrana duže bila svježa.

Slika 18: Unutrašnjost Kuće Vesel
Izvor: Lasten.

Drugi primjer tehničke i kulturne baštine je Zavičajna zbirka (slika 18). Etnološka je
to zbirka koja se može pohvaliti arheološkim i etnografskim predmetima, ostacima
japodske kulture te ostacima drvenog vodovoda u Prezidu koje je stanovništvo
koristilo u određenom povijesnom razdoblju. Mnogi su predmeti povezani s
obrambenim zidom limesom, koji su na području Vražjeg vrtca izgradili Rimljani.
Na području Prezida pronađeni su zlatnik i potkovica koji datiraju iz rimskog doba.
Ovdje se također nalazilo i halštatsko naselje. Kelti su preko Vražjeg vrtca prevozili
sol. U Zavičajnoj zbirci se nalazi i „škljoca”, nož koji je simbol Prezida i jedan od
najzanimljivijih predmeta u zbirci. Zamke za puhove, alat za striženje ovaca i obradu
84
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

vune, pinca za maslac, stara glačala i stari tipični „prezidanski kotač” dobro su
očuvani te bi trebali biti istaknuti na vidljivijem mjestu.

Etnografska zbirka nalazi se prostorijama nekadašnje mjesne zajednice u
neposrednoj blizini crkve sv. Vida (slika 19). Zavičajnu zbirku istodobno može
posjetiti najviše 5 ljudi, a zbog ograničenog prostora za posjetitelje predmete nije
moguće pogledati izbliza. Zbog nedostatka prostora teško je pružiti sistematičan
razgled predmeta prema pojedinim razdobljima.

Slika 19: Lokacija Zavičajne zbirke
Izvor: Lasten.

Zavičajna zbirka ima svoju Facebook stranicu, ali je vrlo malo sljedbenika, „lajkova”
i dijeljenja, što ljudima onemogućuje da ju posjete i pogledaju. Druge tiskane ili
internetske promocije nema. Zavičajnu zbirku i Kuću Vesel može se posjetiti uz
prethodnu najavu. Vodič kroz Zavičajnu zbirku i Kuću Vesel posao obavlja
dobrovoljno. Kao što je već spomenuto, ni Zavičajna zbirka ni Kuća Vesel ne mogu
primiti velik broj posjetitelja. Zavičajna zbirka ograničena je na mali prostor, a mjesto
dodatno zauzima bankomat koji se nalazi u prostoriji s najviše povijesnih predmeta,
a najmanje mjesta. Predmeti u Zavičajnoj zbirci nisu razvrstani po povijesnim
N. Šintić i A. Valentinc: Značaj tehničke i kulturne Baštine u Prezidu
85.

razdobljima jer za njih nema mjesta. Okosnica posjeta Zavičajnoj zbirci i Kući Vesel
su priče koje vodič mora predstaviti turistima, a sama kulturna baština bez priče ne
privlači turiste.

Priče i mitovi iz prošlosti veoma su zanimljivi. Jedna od legendi govori da se iznad
naselja Hallstatt nalazi Alipašin grob. Alipaša je bio veliki turski general te je pokopan
sa svim svojim predmetima i sabljom. S Vražjim vrtcem povezane su legende. Jedna
od njih govori o vragu koji bdije nad svojim zlatom. Jedini način da čovjek vidi to
zlato je da se ujutro umije rosom. Čak se i vještice ponekad zaustave u blizini Prezida.
Kad putuju s Kleka, na Vražjem vrtcu kuhaju u kotlovima i plešu, čak i love nestašnu
i neposlušnu djecu. Nažalost, ove priče i legende polako odlaze u zaborav jer ih
današnja djeca u Prezidu gotovo ne poznaju. Ipak, u Prezidu su sačuvani običaji koji
su dio kulture toga mjesta. „Trkanje jaja” povezano je s blagdanom Uskrsa. Za taj
kraj to je veliki praznik i tada se okupljaju svi mještani Prezida te sudjeluju u igri
„trkanja jaja”. Dva protivnika natječu se čije je jaje tvrđe. Onaj kome pukne ljuska
jajeta, ostaje bez njega. U narodnim običajima vatra označava kraj zime. Na dan
ljetnog solsticija u tom su se kraju palili krijesovi. Maškare su također važan dio
prezidske tradicije, no ta događanja više nisu posjećena kao nekada, a smanjuje se i
broj stanovnika.

5.2
SWOT analiza

SWOT analiza (tablica 6) daje nam dobar uvid u ono što imamo, što možemo
očekivati i na koji način možemo nešto promijeniti. Prednost može biti lokacija
naselja s obzirom na blizinu velikih gradova (Ljubljana, Rijeka, Trst). Posjetitelji
mogu razgledati znamenitosti naselja u jednom danu. Prezid ima očuvanu autohtonu
tradiciju, sačuvani su običaji, navike i predmeti iz prošlosti. U usporedbi s prošlošću,
ta mjesta ne posjećuje puno ljudi. Povećanjem sekundarne turističke ponude i
promocije, povećat će se broj posjetitelja jer je kulturna baština vrlo važan motiv za
posjet nekoj destinaciji. Ističući važnost kulturne baštine, lokalno stanovništvo treba
poticati da pregledaju svoje tavane i podrume jer postoji velika vjerojatnost da ima
još zaboravljenih predmeta iz prošlosti, što će kod njih probuditi osjećaj pripadnosti.
Za posjetitelje će to biti novo i neotkriveno područje koje će im biti još zanimljivije.

86
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Tablica 6: SWOT analiza tehničke i kulturne baštine

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
relativna
blizina
većih
gradova:
Ljubljane, Trsta, Rijeke, Zagreba
−
očuvana tradicija i autohtonost područja
−
mnogi sačuvani predmeti iz prošlosti
−
neotkriveno i neistraženo područje
−
lokalna pripadnost i domoljublje kao
mogućnost razvoja
−
položaj mjesta – udaljenost, izolacija
−
neadekvatni prostori u kojima se
prikazuje kulturna baština
−
nepovezanost lokalnog stanovništva
−
nezainteresiranost/pasivnost/pesimiza
m lokalnog stanovništva
−
nedostatak znanja o kulturnoj baštini
−
slaba svijest lokalnog stanovništva o
važnosti kulturne baštine
MOGUĆNOSTI
RIZICI/OPASNOSTI
−
integracija na lokalnoj, regionalnoj i
nacionalnoj razini
−
uključivanje Zavičajne zbirke i Kuće
Vesel u projekte (veći muzeji)
−
nova
radna
mjesta
povezana
s
kulturnom
baštinom
(posebno
za
mlade)
−
povezanost s većim muzejima
−
sredstva iz EU fondova
−
povećanje znanja i standarda na polju
ljudskih resursa
−
pogranično i tranzitno područje
−
veza s cjelokupnom populacijom koja
kod kuće još uvijek čuva predmete iz
prošlosti
−
prostor zatvoren prema trendovima
razvoja na tom području
−
birokratske
prepreke
na
polju
prostornih i razvojnih ciljeva
−
gubitak lokalnog stanovništva
−
odsutnost i nedostatak aktivne radne
snage za razvoj u budućnosti
−
nemogućnost dobivanja sredstava za
razvoj zbog nepoznavanja kulturne
baštine

Lokacija se također može pokazati kao nedostatak. Unatoč relativnoj blizini većih
gradova, pristup mjestu je otežan, posebice s hrvatske strane (loša kvaliteta ceste,
zavoji). Trenutni su nedostatak i prostori na kojima se prikazuje kulturna baština.
Zavičajna zbirka nalazi se u premalom prostoru koji posjetitelju nije pregledan, a
Kuća Vesel ne može biti prikazana u cijelosti jer je pristup kući s jedne strane otežan
zbog neuređenog vlasništva. Lokalno se stanovništvo (uz nekoliko iznimaka) ne
povezuje, što je neophodno za tako malo mjesto. Stanovnici su nezainteresirani,
pasivni i pesimistični jer je život u tom kraju oduvijek bio težak, prožet borbom za
opstanak, što ih je ostavilo razočaranima. Mogući nedostatak također može biti
nedovoljna količina znanja na području kulturne baštine. U mjestu postoji jedan
vodič koji može iznijeti zanimljivosti o povijesti Prezida. Lokalno stanovništvo nije
svjesno svoje posebnosti te im kulturna baština ne znači puno.
N. Šintić i A. Valentinc: Značaj tehničke i kulturne Baštine u Prezidu
87.

Prilika se ukazuje povezivanjem na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i široj razini.
Integracija će potaknuti razvoj partnerstava koja su osnova za prijave na natječaj,
uglavnom iz EU fondova u smislu zajedničke turističke ponude. Zavičajna zbirka i
Kuća Vesel moraju se uključiti u veće projekte kako bi stekle priznanje i bile
prepoznate. Povezati se treba s većim muzejima, npr. prilikom Noći muzeja, kada su
te ustanove otvorene tijekom cijele noći. Kulturnu baštinu treba približiti lokalnom
stanovništvu i poticati želju za upoznavanjem svoga mjesta, običaja i navika. To bi
ujedno potaknulo stvaranje novih radnih mjesta, najviše na području kulturne
baštine. Lokalno stanovništvo treba potaknuti da na svojim tavanima i u podrumima
potraže predmete koji su bili korišteni davno u prošlosti. Budući da se radi o
pograničnom području, moguće je očekivati posjet hrvatskih i slovenskih turista.

Rizik i nedostatak predstavlja zatvorenost mjesta te nespremnost lokalnog
stanovništva na promjene poput uređenja zgrada i uključivanja kulturne baštine u
stalnu ponudu. Na području prostornih ciljeva postoje birokratske prepreke, što se
u ovom slučaju odnosi na preseljenje Zavičajne zbirke i rješenje vlasništva dijela
Kuće Vesel. Budući da stanovništvo polako gubi svoj identitet, postavlja se pitanje
hoće li biti spremno sudjelovati u projektima koji uključuju kulturnu baštinu i u
kojima će biti prikazani kao autohtono područje. Postoji opasnost da se lokalno
stanovništvo neće htjeti dodatno educirati o povijesti mjesta, njegovim
posebnostima, običajima i navikama koje su ga izgradile i oblikovale. Opasnost
vidimo i u nemogućnosti dobivanja razvojnih sredstava zbog neznanja i
nespremnosti za edukaciju o prošlosti.

5.3
Vizija

Do 2025. godine u Prezidu će se urediti mjesta kulturne baštine, povezat će se s drugim
pružateljima usluga, uključit će se u partnerstva, poboljšati razumijevanje važnosti kulturne baštine
stvaranjem priča i legendi te povezati tradiciju i suvremenost za razvoj održivog i odgovornog
turizma.

Da bi se očuvala kulturna baština, moraju se poštivati smjernice tradicionalnog
uređenja mjesta. S obzirom na smještaj Prezida, oduvijek su važni materijali bili drvo
i kamen. Stoga treba oživjeti znanje o preradi prirodnih materijala. U Prezidu se zbog
iseljavanja stanovništva te vještine gube, ali su vrlo važne za održavanje i
revitaliziranje kulturne baštine. Prijenosom tih vještina na mlade te bi se vještine
očuvale i njegovale, a kasnije bi se mogle prilagoditi neovisnim poduzetničkim
88
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

putovima. U Prezidu najprije treba projekt približiti lokalnom stanovništvu, a kada
se ono bude osjetilo dijelom projekta, možemo očekivati razvoj mjesta na principima
održivog i društveno odgovornog turizma.

Ciljevi Prezida su:

−
aktivno uključivanje lokalnog stanovništva u projekt,
−
očuvanje tradicionalne kuhinje,
−
oživljavanje starih običaja,
−
traženje predmeta iz prošlosti koji su zaboravljeni, a leže na tavanima ili
podrumima,
−
revitalizacija jezika uključivanjem djece, prenošenjem običaja i priča
mladima,
−
osvješćivanje važnosti kulturne baštine, jačanje osjećaja pripadnosti i
podizanje svijesti kod ljudi o važnosti svoje baštine i ponosa,
−
savjetovanje i poticanje lokalnog stanovništva pri obnovi kuća.

5.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: UREĐENJE KUĆE VESEL I ZAVIČAJNE
ZBIRKE

Kuća Vesel i Zavičajna zbirka najvažnija su mjesta kulturne baštine i povijesti
Prezida. Trenutno je Kuća Vesel puna nepotrebnih predmeta koji ne pripadaju
odgovarajućem povijesnom razdoblju te ih treba ukloniti. Zavičajna zbirka nalazi se
u prostoru premalom za takvu količinu predmeta iz prošlosti. Zbirku treba
premjestiti u veći prostor gdje će biti moguće predstaviti svako razdoblje. Trenutno
zbirka sadrži mnogo zanimljivih predmeta, ali je nepregledna zbog malog prostora.
Stanovnici Prezida kod kuće još uvijek drže predmete iz prošlosti te ih treba poticati
da ih uključe u zbirku.

Mjera 1: preseljenje Zavičajne zbirke u veći prostor

Potrebno je pronaći prostor dovoljno velik za manju skupinu ljudi (do 15 osoba), u
kojem će svi predmeti biti predstavljeni po određenim razdobljima. Bilo bi poželjno
urediti prostor u blizini Kuće Vesel ili u njezinom donjem dijelu. Ako postojeći
N. Šintić i A. Valentinc: Značaj tehničke i kulturne Baštine u Prezidu
89.

prostor nije moguće koristiti, morat će se pronaći novi. Izgled zgrade u kojoj će se
nalaziti Zavičajna zbirka mora se podudarati s izgledom tradicionalne goranske kuće
(kamen, drvo prekriveno šindrom).

Mjera 2: uređenje Kuće Vesel

U Kući Vesel ima predmeta koji ne pripadaju prošlosti, stoga ih treba ukloniti i vratiti
kuću u stanje u kojem je bila 1996. godine dok su u njoj još uvijek živjeli ljudi. Urediti
treba i vlasništvo jer je staza uz kuću, koja vodi do podruma, neuređena i
nepristupačna za posjetitelje.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: POBOLJŠANJE PREDSTAVLJANJA
KULTURNE BAŠTINE I UKLJUČIVANJE PRIČA U KULTURNI TURIZAM

Ovo turističko odredište zanimljivo je i posebno zbog ljudi koji tu žive, i na toj
posebnosti temelji svoju privlačnost. U kulturnom turizmu isprepliću se umjetnost,
etnologija, povijest, tradicija, hrana, vino i drugi lokalni proizvodi (Muzej suvremene
umjetnosti, 2011). Treba oživjeti stare običaje i navike i pokazati ih turistima
(proizvodnja maslaca, drveni ugljen). Turiste treba sa značajem kulturne baštine
upoznati putem zanimljivih priča i objasniti im kako je povijest utjecala na mjesto i
njegove stanovnike. Kada i sami mještani Prezida budu ponosni na svoju povijest,
tada će i priče i legende biti puno zanimljivije i privlačnije. Važno je stvoriti priče koje
će privući ljude i s kojima će se moći poistovjetiti. Priče se mogu prilagoditi dobnoj
skupini posjetitelja.

Mjera 1: oživljavanje starih običaja i oblikovanje turističkih proizvoda

U Prezidu još uvijek postoje običaji koje treba prenositi i prikazati vanjskim
posjetiteljima. Proizvodnja maslaca na starinski način korištenjem „pince” može biti
vrlo zanimljiv način za integraciju turista u živote mještana. Posjetitelje može privući
čak i proizvodnja jednostavnijih drvenih proizvoda. Turisti žele naučiti nešto novo,
hoće surađivati s lokalnim stanovništvom te im se to mora omogućiti. Prikazivanje
starih običaja trebalo bi uklopiti u postojeće događaje te ih tako proširiti. Također
treba osposobiti ljude, pronaći stručnjake na tim područjima te organizirati
radionice.

90
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 2: živi muzej – predstavljanje kulturne baštine i oblikovanje priča

U Zavičajnoj zbirci ima puno predmeta koji su povezani s određenim razdobljima
povijesti. S obzirom na to da su grofovi Zrinski, Rimljani, Turci te Prvi i Drugi
svjetski rat ostavili trag u Prezidu, bilo bi dobro razmišljati o prezentiranju povijesti
sa živim glumcima i umjetnicima te tako na zanimljiv način posjetiteljima prikazati
povijest. Priče su vrlo važan način prenošenja kulturne baštine te moraju biti
prilagođene dobi posjetitelja. Djeci će zanimljive biti priče o vješticama, a starijima
priče temeljene na povijesti. Potrebno je razviti priče za svaku skupinu posjetitelja,
koje će ih približiti ovom mjestu te potaknuti osjećaj povezanosti i želju za ponovnim
posjetom. Živi muzej (prikaz običaja) treba kombinirati s događajima koji već postoje
i imaju najveću posjećenost lokalnog stanovništva. Odabrati treba najzanimljivije
događaje u povijesti i prikazati ih na zanimljiv način te u njih uključiti lokalne
stanovnike koji još uvijek znaju povijest, običaje, tradiciju, te umjetnike koji imaju
iskustva na tom području. Umjetnici će pomoći pri izradi odjeće i uređenju prostora
potrebnih za realističan prikaz života u prošlosti. Glumci će trebati specifičnu odjeću
karakterističnu za određeno razdoblje u prošlosti, stoga treba pronaći dobavljače i
osobe koje odjeću mogu izraditi. Djeca mogu sudjelovati u radionicama crtajući
motive povezane s pričama.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: POVEZIVANJE KULTURE (MUZEJA, KUĆE)
S PARTNERIMA

Zavičajna zbirka i Kuća Vesel trebaju se povezati s partnerima. Tek kada se kulturna
baština poveže s ostatkom turističke ponude, mjesto će postati turistički zanimljivo
(Muzej suvremene umjetnosti, 2011.). Zavičajna zbirka i Kuća Vesel mogu se
povezati i surađivati s:

−
različitim ministarstvima,
−
Gradom Čabrom,
−
udrugama (kulturno-umjetničke udruge),
−
kazalištima,
−
upravnim tijelima zajednice (ured za kulturu, služba za kulturu i
obrazovanje),
−
lokalnim stanovništvom.

N. Šintić i A. Valentinc: Značaj tehničke i kulturne Baštine u Prezidu
91.

Prema riječima mještana, u Prezidu također nedostaju veze, partnerstva, suradnja itd.
Potrebno je definirati ciljeve i odrediti aktivnosti kojima će se postavljeni ciljevi
postići. Trebalo bi imati dobro uspostavljen sustav koji će povezivati, poticati
suradnju i jačati pripadnost. Integracija se ne fokusira samo na lokalno, već i na šire
okruženje.

Mjera 1: analiza potreba i traženje potencijalnih partnera

Potrebe posjetitelja treba analizirati odgovarajući na pitanja poput:

−
Što je turiste najviše zanimalo u tom mjestu (događaji, kulturna baština)?
−
Može li kulturna baština pomoći boljem predstavljanju mjesta?
−
Kakva iskustva mogu ponuditi Zavičajna zbirka i Kuća Vesel?
−
Osjeća li se posjetitelj dobrodošlima?

Tijekom posjeta ili na njegovu kraju posjetitelji će ispuniti kratak upitnik koji će
pomoći u pripremi turističke ponude. Posjetitelje zanima kulturna baština, a
uključivanjem prirodnog okoliša to se okruženje razlikuje od ostalih. Turistički
proizvodi moraju se temeljiti na specifičnostima kraja. Kulturni turizam nudi
aktivnosti tijekom cijele godine. Posjetiteljima treba ponuditi pakete koji će biti
zanimljiviji i vrijedni razgledavanja.

Mjera 2: uključivanje u državne projekte

„Noć muzeja” jedan je od vrlo zanimljivih načina povezivanja svih muzeja u
Hrvatskoj. Ulaz u muzej je besplatan tijekom cijele noći, a svaki se muzej promovira
brošurama i na web-stranicama. Jednom kada Zavičajna zbirka i Kuća Vesel budu na
prikladnoj razini, mogu se uključiti u slične projekte. Potrebno je detaljnije istražiti
sve mogućnosti povezivanja na široj razini i izabrati odgovarajuće obrazovanu osobu
koja će moći sve to nadgledati.

92
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PRIORITETNO PODRUČJE 4: IZVEDBA PROMOCIJE

Potrebno je urediti Facebook stranicu Zavičajne zbirke i objaviti zanimljivosti,
informacije o događajima i novim proizvodima. Gledati treba u smjeru stvaranja
suvenira koji bi predstavljali kraj. U Zavičajnoj zbirci ima mnogo zanimljivih
predmeta koji mogu biti inspiracija za potencijalne suvenire. U sklopu Zavičajne
zbirke i Kuće Vesel treba osigurati prostor za suvenirnicu.

Mjera 1: obnavljanje Facebook stranice Zavičajne zbirke

Treba urediti Facebook stranicu Zavičajne zbirke i objaviti zanimljivosti i informacije
o događajima i novim proizvodima. Facebook je besplatan način oglašavanja i vrlo
je funkcionalan zbog velikog broja korisnika.

Mjera 2: izrada suvenira

Treba izraditi suvenire koji će predstavljati mjesto. Prije svega, set mogućih suvenira
treba izraditi u suradnji s lokalnim stanovništvom i stručnjacima te stručnjacima na
području kulturne baštine. Slijedi izbor suvenira koji odražavaju tradiciju, povijest,
identitet i posebnost ovog područja. Izraditi treba suvenir koji sadrži što više
obilježja mjesta.

5.5
Pokazatelji praćenje

Nadzor je vrlo važan za uspješno poslovanje. Pri nadzoru se kontinuirano
nadgledavaju ciljevi, omogućava se revizija, a u nekim slučajevima zahtijeva i
ponovno planiranje. Nadzor nam pokazuje koliko smo bili uspješni u pojedinim
akcijama. U tablici 7 prikazani su pokazatelji i metoda praćenja za svaku pojedinu
mjeru na području tehničke i kulturne baštine istraživanog područja.

N. Šintić i A. Valentinc: Značaj tehničke i kulturne Baštine u Prezidu
93.

Tablica 7: Pokazatelji i nadzor na području tehničke i kulturne baštine istraživanog područja

Prioritetno područje 1: uređenje Kuće Vesel i Zavičajne zbirke
Mjera 1: preseljenje
Kuće Vesel u veći
prostor
Pokazatelj 1: uređen
je novi prostor u
kojem će zbirka biti
izložena
Praćenje:
Novi
prostor
može
se
pripremiti odmah nakon prikupljanja
potrebne dokumentacije za premještanje
zbirke, što mora biti završeno do 2020.
godine. Provedba se prati popisom
obavljenih
radova.
Praćenje
broja
posjetitelja može započeti otvaranjem
novih prostorija, a provodi se jednom
mjesečno.
Pokazatelj
2:
broj
posjetitelja
Mjera 2: uređenje
Zavičajne zbirke
Pokazatelj 1: uređena
kuća
koja
čuva
autohtonost
(bez
neprikladnih
predmeta
koji
ne
pripadaju
opremi
tipične
goranske
kuće)
Praćenje: Mjera se može provesti odmah.
Izvedbu prati osoba koja poznaje povijest
mjesta
(običaje,
navike,
upotrebu
predmeta u prošlosti, odjeću). Izvedba se
kontrolira
popisom
predmeta
koji
pripadaju
tipičnoj
goranskoj
kući.
Odmah nakon uređenja kuće može
krenuti praćenje broja turista jednom
mjesečno.
Prioritetno područje 2: Poboljšanje predstavljanja kulturne baštine i uključivanje
priča u kulturni turizam
Mjera 1:
oživljavanje starih
običaja i
oblikovanje
turističkih
proizvoda

Pokazatelj 1: broj osoba
koji će se baviti starim
običajima/aktivnostima
Praćenje: Ova mjera traje duže
vrijeme. Do 2020. godine potrebno je
oživjeti barem dva običaja. Uspješnost
se prati brojem mještana koji će biti
spremni prikazati stare običaje. Izgled
proizvoda također ovisi o turističkim
pružateljima. Do 2021. godine stvorit
će se nov turistički proizvod koji će
uključivati kulturnu baštinu.
Pokazatelj 2: novi
turistički proizvod koji
uključuje običaje i
tradiciju
Mjera 2: živi muzej
– predstavljanje
kulturne baštine i
oblikovanje priča
Pokazatelj 1: broj
odabranih povijesnih
tema (vračanje,
ratovanje, svakodnevni
život), koji će biti realno
prikazane (npr. kroz
predstavu)
Praćenje: Akcija započinje odabirom
povijesnih tema koje će se uključiti u
prikaz kulturne baštine. Bit će
mjerljivo popisom odabranih tema
koje će se predstaviti većem broju
posjetitelja i bit će dovršen do 2020.
godine. Broj događaja sa zanimljivim
prikazima kulturne baštine dogovara
se prema događajima izvedenim do
2021. godine.
Pokazatelj 2: broj
događaja na kojima će
kulturna baština biti
predstavljena na
zanimljiv način
(vještice, vojskovođe
itd.)

94
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Prioritetno područje 3: povezivanje kulture (muzeja, kuće) s partnerima
Mjera 1: analiza
potreba i traženje
potencijalnih
partnera

Pokazatelj 1: novi
turistički proizvod
koji je dizajniran na
temelju analize
potreba posjetitelja
Praćenje: Realizacija obaju pokazatelja
traje duže vrijeme. Na kvalitetnu
provedbu pokazatelja 1 utječe
pokazatelj 2. Do 2021. godine turistički
proizvod bit će osmišljen na temelju
analize potreba posjetitelja, a također
ćemo pratiti broj partnerstava u
projektu.
Pokazatelj 2: broj
novih partnerstava
Mjera 2: uključivanje
u državne projekte
Pokazatelj 1: broj
sudjelovanja u
regionalnim ili
nacionalnim
projektima
Praćenje: Mjera se može provesti
odmah povezivanjem s kulturnim
institucijama. Traje duže vrijeme, a
način provedbe prati se brojem
uključenosti u projekte. Mjerenje broja
posjetitelja takvih događaja može
započeti odmah.
Prioritetno područje 4: promocija
Mjera 1: obnavljanje
Facebook stranice
Zavičajne zbirke
Pokazatelj 1: broj
novih „prijateljstava”
na Facebooku
Praćenje: Mjera se može provesti
odmah aktivnim promicanjem kulturne
baštine i stvaranjem događaja. Traje
duže vrijeme, a bit će mjerljiva brojem
novih „prijateljstava” na društvenoj
mreži. Prati se tijekom razdoblja od šest
mjeseci. Broj upita za posjet počinje se
pratiti kada Facebook stranica bude
imala više pratitelja, a nadzirat će se
jednom mjesečno.
Pokazatelj 2: broj
upita za razgled
Zavičajne zbirke i
posjet Kući Vesel
Mjera 2: izrada
suvenira
Pokazatelj 1: broj
proizvedenih
suvenira koji
prikazuju identitet
mjesta
Praćenje: Mjera se može provesti
odmah povezivanjem lokalnog
stanovništva sa stručnjacima za
kulturnu baštinu. Traje duže vremena, a
način provedbe prati se brojem
proizvedenih suvenira te se mora
dovršiti do 2020. godine. Broj prodanih
suvenira počinje se pratiti odmah
nakon provedbe pokazatelja 1. Mjeri se
praćenjem prodaje suvenira svaka tri
mjeseca.
Pokazatelj 2: broj
prodanih suvenira

5.6
Sažetak

U ovome istraživanju dane su smjernice koje kulturnu baštinu uključuju u cjelokupnu
ponudu mjesta. Posjetitelje zanimaju umjetnost, arheologija, arhitektura, etnologija,
kuhinja te autohtoni običaji koji i danas žive. Ako u ponudu uključimo prirodno
okruženje, bit će vidljivo zbog čega se ono razlikuje od ostalih. Uključivanjem starih
običaja, navika i tradicije, turistička ponuda mjesta bit će jedinstvena i temeljit će se
N. Šintić i A. Valentinc: Značaj tehničke i kulturne Baštine u Prezidu
95.

na tim posebnostima. Kulturni turizam omogućit će aktivnosti tijekom cijele godine,
stoga je za posjetitelje potrebno pripremiti cjelogodišnje pakete koji će biti zanimljivi
i vrijedni posjeta.

Da bi se posjetitelji što duže zadržali u ovom kraju, treba ih povezati s pružateljima
usluga koji će im ponuditi zanimljiv paket što će sadržavati visokokvalitetne
smještajne kapacitete, tradicionalnu kuhinju, animaciju te preporuke u vidu što
posjetiti, vidjeti itd. Područje ima mogućnosti za razvoj kulturnog turizma jer je
povijest ovdje ostavila velik trag. Uređenjem prostora Zavičajne zbirke i Kuće Vesel,
povezivanjem i ostvarivanjem zajedničkih ciljeva, Prezid može postati jedinstvena
destinacija s visokokvalitetnom turističkom ponudom koja će pridonijeti razvoju
održivog i društveno odgovornog turizma.

Suvremeni turist postaje sve zahtjevniji, očekujući jedinstveno iskustvo i puno
informacija. Kulturni turizam najbrže je rastući sektor u turističkoj industriji, a
mnoge će se destinacije u budućnosti suočiti s većim brojem kulturnih turista. Mjesto
ima bogatu kulturnu baštinu koja može privući brojne posjetitelje. Uz postavljena
prioritetna područja i mjere, Prezid ima alat za uspostavljanje i usmjeravanje
razvojnih aktivnosti na području kulturnog turizma. Da bi postigao željeno stanje,
Prezid treba osigurati osnovnu turističku ponudu i provesti projekte na polju
integrirane ponude. Turistički paketi moraju sadržavati i isticati kulturnu baštinu koja
će biti predstavljena na zanimljiv način. Prezid ima i imat će sve atribute koji privlače
modernog turista. Uspostavljanjem suradnje svih sudionika i slijedeći zajednički cilj,
Prezid će postići da se posjetitelj taj kraj pamti nakon jedinstvenog i neponovljivog
iskustva.

96
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 6
Dvorac Zrinski – zbirka i ponuda
„putevima frankopana”

MAJA ALIF I NIKOLINA GAĆINA BILIN

6.1
Analiza stanja

Zrinski su bili utjecajna plemićka obitelj u Hrvatskoj. Od 1347. godine obitelj Zrinski
vladala je dvorcem Zrin na Zrinskoj gori, a kasnije su svoje posjede proširili na
teritorij između Une i Kupe. Članovi obitelji generacijama su se borili protiv Turaka,
koji su nakon osvajanja Bosne 1463. godine počeli napadati njihove posjede. Knez
Nikola IV pokazao se najboljim u bitkama, a kralj Ferdinand I. za njegove zasluge
dodijelio mu je Međimurje i povrat vlastitih sredstava. Nikola IV postao je vrhovnim
zapovjednikom u jugozapadnom dijelu Mađarske (SiolNET, 2018).

U 16. stoljeću u čabarski se kraj doseljavaju Frankopani, hrvatska plemićka obitelj s
područja današnjeg Kvarnera. 1577. godine, nakon smrti Štefana Frankopana, njihov
posjed dobila je hrvatska plemićka obitelj Zrinski. Ban Petar IV. Zrinski osnovao je
Čabar, sagradivši tamo 1651. kovački pogon za obradu naslaga limonita i željezne
rude iz okolnih šuma. Važnost i utjecaj obitelji na društvena zbivanja u Hrvatskoj
ojačala je i vrhunac dosegla sredinom 17. stoljeća s braćom Nikolom VII. i Petrom
98
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

IV. Petar IV je zbog sudjelovanja u neuspjeloj zavjeri protiv bečkog dvora pao u
nemilost habsburške vlasti te je osuđen na smrt i pogubljen. Cijeloj obitelji Zrinski
oduzeta je imovina, a bečke vlasti pobrinule su se da preostala dva muška potomka
obitelji Zrinski budu pogubljena u kratkom vremenu (SiolNET, 2018).

U središtu grada Čabra nalazi se dvorac Petra Zrinskog, koji je sagrađen 1651.
godine. Od tada je sačuvan dio zida, kule i nekoliko lukova u prizemlju središnje
zgrade. U dvorcu se nalaze važne zbirke slika, predmeta, zapisa, galerija umjetnika i
slikara Vilima Svečnjaka te lovački trofeji Marijana Filipovića koje je darovao dvorcu.
U 19. i 20. stoljeću dvorac je bio preuređen. Sastoji se od četiriju zgrada koje su
međusobno povezane obrambenim zidom (Turistička zajednica grada Čabra, b. d.).
Uređenjem zbirki u dvorcu Zrinski grad Čabar dobio je respektabilan muzejski
prostor (slika 20). Tu se nalazi očuvan namještaj s početka 20. stoljeća, koji je tipičan
za ovo područje. Nažalost, namještaj iz doba Zrinskih nije sačuvan. Prostor je
prepun polica i vitrina u kojima su izloženi eksponati. Riječ je o objektima koji su se
u Čabru koristili kroz povijest te dokumentima koji opisuju povijest i povijesne
događaje ovoga kraja.

Slika 20: Izložbeni prostori u dvorcu Zrinski
Izvor: Lasten.
M. Alif i N. Gaćina Bilin: Dvorac Zrinski – zbirka i ponuda „putevima frankopana”
99.

Poznati akademski slikar Vilim Svečnjak rođen je 1906. godine u Zagrebu. 1987.
godine Čabru je darovao četrdesetak svojih djela u znak dobre volje i lijepih
uspomena iz djetinjstva. Slike su prethodno bile izložene u domu kulture u Čabru
(slika 21). Slike je dvorcu poklonila Svečnjakova nećakinja Višnja Stopar Poljančić, a
otada se zbirka slika povećala za još deset, stoga se danas može pohvaliti s čak 50
umjetničkih djela (Turistička zajednica grada Čabra, b. d.).

Slika 21: Izložba umjetničkih djela
Izvor: Lasten.

Zanimljiva je i priča o tunelu koji iz podzemnih prostorija dvorca vodi do
Tropetarske stijene iznad Čabra, gdje se nalazio izlaz u slučaju nužde. O ovom tunelu
nema zapisa. To je priča kojom su stariji ljudi pripovijedali kako su se u njemu kao
djeca igrali pronalazeći pritom veliku količinu starog oružja i ljudskih kostiju. Nakon
rata, ulaz u tunel je zazidan kako bi se spriječio ulazak djece, a pretpostavlja se da je
zazidan i zbog lošeg i trošnog stanja jer je postojala mogućnost da bi mogao dovesti
do nesreće. Danas na putu koji vodi prema Tropetarskoj stijeni možemo vidjeti
veliku rupu u zemlji za koju se vjeruje da je bila nekadašnji izlaz iz tunela (Turistička
zajednica grada Čabra, b. d.).
100
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Dvorac trenutno nije povezan s drugim turističkim destinacijama. Da bi ponovno
oživio, pružatelji turističkih proizvoda trebali bi se povezati na toj destinaciji,
regionalno, a i šire. Trenutno obilazak dvorca vodi gospodin Damjan Kovač, koji
govori dijalektom tog područja (slika 22), a po potrebi i dogovoru vodi turističke
grupe te se koristi hrvatskim, slovenskim i engleskim jezikom. Podatak o tome
odakle posjetitelji dolaze nije moguće dobiti, no Kovač napominje da mnogi turisti
prolaze ovim krajem kraj dok putuju prema nekoj drugoj, željenoj destinaciji (D.
Kovač, osobna komunikacija, 19. listopada 2018.).

Slika 22: Vodič s grupom turista ispred dvorca Zrinski
Izvor: Lasten.

Dvorac se promovira na web-stranicama Gorskog kotara i Čabra gdje uz sliku stoji
kratak opis, no nismo pronašli samostalnu web-stranicu o dvorcu Zrinski. Nismo
pronašli niti brošure, letke ili posebne proizvode i pakete koji bi bili ponuđeni
posjetiteljima. Upravo to treba dodati osnovnoj ponudi, omogućiti dobru promociju
dvorca Zrinski te povezivanje s drugim pružateljima usluga na tom području.

M. Alif i N. Gaćina Bilin: Dvorac Zrinski – zbirka i ponuda „putevima frankopana”
101.

6.2
SWOT analiza

Vrlo je važno da pružatelj usluga ima jasno definirane prednosti, nedostatke,
mogućnosti i potencijalne rizike. Tako je nastala i SWOT analiza za dvorac Zrinski
koja je prikazana u tablici 8. Prednosti i nedostaci dolaze od samog davatelja usluga,
na njih imamo utjecaj i možemo im se prilagoditi. Mogućnosti i rizici dolaze iz
okoline pa na njih ne možemo utjecati, ali im se možemo prilagoditi.

Tablica 8: SWOT analiza dvorca Zrinski

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
nema konkurencije u okolici
−
dobar položaj i pristupačnost
−
uređena infrastruktura objekta
−
parkirna mjesta u blizini
−
zanimljive zbirke slika, predmeta i
dokumenata na jednom mjestu
−
očuvanje tradicije i prikaz načina života
na jednom mjestu
−
dobar zemljopisni položaj
−
nema sanitarija
−
nije prilagođeno invalidima
−
nema zaposlenika koji je cijelo vrijeme
dostupan za usmjeravanje posjetitelja
−
loš marketing i promocija
−
niska cijena ulaznice
−
nema uređene web-stranice
−
mali broj posjetitelja
MOGUĆNOSTI
RIZICI / OPASNOSTI
−
mogućnost
povezivanja
s
drugim
turističkim pružateljima
−
suvremeni digitalni načini promocije
koji dopiru do šire javnosti
−
postoji nekoliko projekata povezanih s
kulturnom baštinom koji traže partnere
−
avanturistički
trend,
turisti
traže
događanja
−
posjet tranzitnih turista iz drugih
zemalja
−
interes zajednice za razvoj turizma
−
iseljavanje mlade radne snage
−
spor razvoj infrastrukture
−
nepovezanost
pružatelja
turističkih
usluga
−
nepoznata destinacija

Prednost dvorca je u tome što u blizini nema objekta koji bi mu konkurirao. Lokacija
dvorca je povoljna, u dobroj je mjeri dostupan zbog blizine tranzitnih ruta koje vode
kroz obližnja mjesta i zbog blizine granice. Objekt je uređen, što znači da je uređena
gotovo sva infrastruktura. U blizini je parkiralište na kojemu posjetitelji mogu
besplatno parkirati. U dvorcu se mogu vidjeti uređene zbirke slika, predmeta i
dokumenata koji čuvaju tradiciju mjesta i pokazuju kakav je bio život u gradu Čabru
kroz povijest. Nedostatak dvorca Zrinski je nepostojanje sanitarija, a nije niti
102
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

prilagođen invalidima. Potrebno je zaposliti osobu koja će biti dostupna za
informiranje i vođenje turističkih grupa. Dvorac je za posjetitelje otvoren samo
nakon prethodne najave. Dvorac Zrinski nema web-stranicu na kojoj se mogu
objavljivati informacije i obavijesti o događajima, nema brošura ni promotivnog
materijala, a cijena ulaznice je preniska. Ipak, najveći nedostatak je mali broj
posjetitelja, što je posljedica lošeg marketinga i promocije.

Mogućnosti dvorca vidimo u povezivanju s drugim turističkim destinacijama, u
stvaranju zajedničkog branda koji bi se prodavao. Izrada web-stranice i promotivnog
materijala pripomogli bi većoj promociji dvorca. Bilo bi dobro uključiti se u neki
projekt koji je vezan uz kulturnu baštinu poboljšavajući na taj način ponudu i
organizaciju događaja kojima bi se privukli gosti. Turistima iz drugih zemalja treba
ponuditi audiovodiče na različitim jezicima. Osim povezivanja destinacija, najveću
mogućnost za razvoj turizma te poboljšanje turističke ponude vidimo u
zainteresiranosti lokalne zajednice. Opasnost predstavlja mali broj stanovnika i
činjenica da se mladi ljudi iseljavaju zbog nedostatka posla, a problem može biti i
spor razvoj infrastrukture, neprepoznatljivost te neprivlačnost destinacije za
posjetitelje.

6.3
Vizija

Do 2025. godine dvorac Zrinski postat će popularno turističko mjesto gdje će turisti posjećivati i
razgledavati zbirke slika, predmeta i dokumenata.

Dvorac će postati zajednička točka svih pružatelja kulturnih, umjetničkih i turističkih
usluga, potaknut će se rast integracijske mreže i motivirati sudionike da aktivno
stvaraju zajednički prostor. Razvit će se mentalitet u kojemu je kultura dobro koje
jača lokalno i nacionalno samopouzdanje i daje važan doprinos očuvanju identiteta
ovog kraja. U nastavku će biti predstavljena tri prioritetna područja razvoja strategije
dvorca Zrinski. Prioritetna područja su ključne aktivnosti ili projekti koje treba
provesti kako bi se postigla postavljena vizija.

M. Alif i N. Gaćina Bilin: Dvorac Zrinski – zbirka i ponuda „putevima frankopana”
103.

6.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: RAZVOJ DODATNE PONUDE I
DOGAĐAJA U DVORCU

U dvorcu se trenutno ne održavaju nikakvi događaji ili aktivnosti. Središnji vanjski
prostor između zgrada mogao bi se koristiti višenamjenski, što ćemo prikazati u
nastavku. Iza dvorca nalazi se prekrasan travnati prostor koji se također ne koristi.
Organiziranjem raznih aktivnosti i dodatnih ponuda mogli bismo pomoći dvorcu da
ponovno oživi.

Mjera 1: izgradnja dječjeg igrališta na travnjaku iza dvorca

Iza dvorca nalazi se prekrasna livada na kojoj bi se moglo izgraditi dječje igralište.
Trenutno je taj prostor prazan i neiskorišten. Tu bi se postavile sprave za djecu te bi
se zasadile biljke koje uspijevaju na tom području. Djeca bi se mogla igrati na igralištu
dok bi njihovi roditelji razgledavali dvorac Zrinski. Osigurati treba i dovoljno
travnatog prostora gdje bi se mogao održati pokoji piknik.

Mjera 2: izgradnja sanitarija te postavljanje dodatne opreme

Trenutno u dvorcu nema sanitarija, koje su prijeko potrebne posjetiteljima. Također,
dvorac bi trebalo urediti tako da je ulaz i razgled moguć i invalidima. Izgradnjom
dodatne opreme, npr. dizala ili podesta, u dvorac bi mogle ući i osobe smanjene
pokretljivosti.

Mjera 3: preuređenje prostorije dvorca u dvoranu za vjenčanja

U gornjem prostoru dvorca, gdje su izložene slike, nalazi se prekrasan ambijent u
kojem bi se mogli izvoditi obredi vjenčanja i drugi događaji. Postaviti treba stol i
stolice te urediti osvjetljenje u sobi. Nakon ceremonije, prostor iza dvorca mogao bi
poslužiti za fotografiranje. Prostor bi bilo moguće koristiti za druženje ili izložbu
lokalnih umjetnika.

104
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 4: uređenje otvorenog atrija na sredini dvorca

Otvoren prostori u sredini dvorca potpuno je neiskorišten. Vikendom bi tamo mogla
biti tržnica,  lokalni poljoprivrednici imali bi štandove na kojima bi prodavali svoje
domaće proizvode. Prodavati bi mogli i suvenire od drva, željeza ili nekih drugih
domaćih materijala. To bi ojačalo lokalnu blagajnu, mještani bi tako imali dodatan
izvor prihoda te bi se osjećali povezani s dvorcem. Osim toga, navečer bi se tu mogli
okupljati mještani i osobe važne za mjesto i družiti se. Dvorac bi mogao postati
mjesto jačanja međusobnih odnosa i produbljivanja veza između pružatelja usluga.

Mjera 5: organizacija događaja u dvorcu

Postoji mogućnost osmišljavanja raznih događaja, npr. „Priče iz dvorca”. Na takvim
događanjima pričale bi se stare priče, plesali tradicionalni plesovi ili bi se održavale
degustacije tradicionalnih jela.

Mjera 6: ponuda audiovodiča za posjetitelje iz drugih zemalja

Dvorac mogu posjetiti turisti iz cijelog svijeta. Teško je pronaći osobu koja će turiste
voditi kroz dvorac i govoriti više različitih jezika. Taj bi se problem riješio
audiovodičima koji se mogu prilagoditi različitim jezicima.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: NOVI NAČIN PROMOCIJE I PRODAJE

Trenutno se dvorac Zrinski ne nudi i ne promovira. Velik je nedostatak to što dvorac
nema web-stranicu i promotivni materijal (brošure) kojim bi se mogao predstaviti na
drugim turističkim destinacijama. Dvorac nije označen nijednom tablom, stoga je
turistima nevidljiv i nepoznat. Dvorac bi se trebao uključiti u projekt koji se odnosi
na kulturnu baštinu, što bi za njega bila jako dobra promocija. Novi način promocije
može biti i povezivanje s drugim pružateljima usluga, npr. s Palčavom šišom, čiji je
vlasnik vrlo predan zajedničkom marketingu i promociji destinacije.

M. Alif i N. Gaćina Bilin: Dvorac Zrinski – zbirka i ponuda „putevima frankopana”
105.

Mjera 1: izrada web-stranice

Dvorac nema web-stranicu, ali se kratko spominje na drugim web-stranicama na
kojima su predstavljena veća mjesta na tom području. Potrebno je izraditi web-
stranicu na kojoj bi se objavljivale novosti te pozivalo i mještane i posjetitelje na
događanja u dvorcu.

Mjera 2: izrada promotivnog materijala

Dvorac nema nijedan promotivni materijal. Potrebno je izraditi brošure, koje se (uz
prethodno dopuštenje) mogu ostaviti u svim turističkim informativnim centrima u
regiji i ostalim turističkim destinacijama.

Mjera 3: izrada i postavljanje informativne table

Tijekom posjeta Čabru nigdje nismo uočili ploču koja bi posjetitelje usmjeravala na
mjesto gdje se dvorac nalazi i što mogu u njemu vidjeti. Trebalo bi izraditi ploču i
postaviti je na vidljivo mjesto uz cestu kako bi turisti izdaleka i na vrijeme mogli
vidjeti gdje se nalazi dvorac Zrinski.

Mjera 4: povezivanje s drugim pružateljima usluga

Ako se dvorac Zrinski poveže s drugim pružateljima turističkih usluga, zajedno bi
mogli stvoriti priču koja će turistima biti privlačna. Na taj bi način promovirali jedni
druge i možda čak stvorili zajednički brand unutar kojeg bi se mogla oglašavati cijela
destinacija.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: IZGRADNJA NOVE POUČNE STAZE
„PJEŠICE NA SIR”

Prema usmenoj predaji starih ljudi, od dvorca do sirane Pintar postojao je podzemni
tunel. Predlažemo izgradnju i uređenje nove pješačke staze „Pješice na sir”, označene
tablama te dodavanjem animacija. Tako bi se, pričanjem priča, povijest Čabra
predstavila na slikovit i „drukčiji“ način. Povezali bi se sa siranom Pintar te stvorili
zajednički turistički proizvod.

106
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 1: dodavanje animacija na poučnoj stazi

Animacije bi predstavljale lokalnu tradiciju, običaje i navike. Sudionici bi na zanimljiv
način upoznali legende i priče tog područja. Animacije bi poučnu stazu učinile
sadržajnijom i zanimljivijom, posebice za djecu.

Mjera 2: postavljanje ploča

Na poučnoj stazi treba postaviti ploče na kojima bi bili ispripovijedani povijesni
događaji. Tako bi posjetiteljima predstavili povijest kraja, a istovremeno bi privukli i
one posjetitelje koji vole biti aktivni.

Mjera 3: stvaranje zajedničkog turističkog proizvoda sa siranom

Dvorac Zrinski nalazi se nedaleko od sirane Pintar. S obzirom da bi predloženi put
vodio od dvorca do sirane, sirana bi na kraju staze mogla nuditi svoje proizvode.
Jednom kada bi dvorac i sirana stvorili zajednički proizvod, mogli bi surađivati i
zajedno se promovirati.

6.5
Pokazatelji i nadzor

U nastavku su izneseni pokazatelji koji se mogu koristiti za praćenje napretka
postavljenih mjera. Svaka strategija zahtijeva i kontrolu nad postizanjem definiranih
ciljeva. Ona pokazuje kako napreduje postizanje ciljeva ili prioritetnih područja i
koliko su same mjere učinkovite. Praćenje se može provoditi jednom godišnje,
ponegdje i nekoliko puta godišnje ili mjesečno. Opisani su načini kako pratiti stanje
i koristiti pokazatelje koji su zadani za pojedinu mjeru određenog prioritetnog
područja. Prvi način je metodološki; ovdje će se koristiti metode poput analize
podataka, anketa i intervjua. Drugi način je povezan s vremenom; radi se o
vremenskom okviru koji prikazuje koliko često će situacija biti praćena (tablica 9).

M. Alif i N. Gaćina Bilin: Dvorac Zrinski – zbirka i ponuda „putevima frankopana”
107.

Tablica 9: Pokazatelji i nadzor dvorca Zrinski

Prioritetno područje 1: razvoj dodatne ponude i događaja u dvorcu
Mjera 1: izgradnja dječjeg
igrališta na travnjaku iza
dvorca
Pokazatelj 1: postavljanje
dječjih igračaka
Praćenje: Provodilo bi se u
obliku ankete, jednom do
dva puta godišnje
Pokazatelj 2: sadnja biljaka
Pokazatelj 3: broj djece
koja su posjetila dvorac
Mjera 2: izgradnja sanitarija
te postavljanje dodatne
opreme
Pokazatelj 1: izgradnja
dvaju toaletnih prostora
Praćenje: U obliku
statistike jednom ili dva
puta godišnje
Pokazatelj 2: izgradnja
jednog lifta ili podesta
Pokazatelj 3: broj
invalidnih osoba koje su
posjetile dvorac
Mjera 3: preuređenje
prostorije dvorca u
dvoranu za vjenčanja
Pokazatelj 1: broj novih
događaja
Praćenje: Statistički jednom
ili dva puta godišnje
Pokazatelj 2: broj vjenčanja
Mjera 4: uređenje
otvorenog atrija na sredini
dvorca
Pokazatelj 1: broj novih
događaja ili tržnice
Praćenje: Statistički jednom
ili dva puta godišnje
Mjera 5: organizacija
događaja u dvorcu
Pokazatelj 1: broj
posjetitelja na događajima
Praćenje: Statistički jednom
mjesečno
Mjera 6: ponuda
audiovodiča za posjetitelje
iz drugih zemalja
Pokazatelj 1: Nabava 50
audio vodiča
Praćenje: Statistički jednom
ili dva puta godišnje
Pokazatelj 2: Broj korisnika
audio vodiča
Prioritetno područje 2: novi način promocije i prodaje
Mjera 1: izrada web-
stranice
Pokazatelj 1: izgled web-
stranice
Praćenje: Statistički jednom
ili dva puta godišnje
Pokazatelj 2: broj
posjetitelja web-stranice
Mjera 2: izrada
promotivnog materijala
Pokazatelj 1: broj tiskanih i
podijeljenih brošura
Praćenje: Statistički jednom
ili dva puta godišnje
Pokazatelj 2: broj
posjetitelja na društvenim
mrežama
Mjera 3: izrada i
postavljanje informativne
table
Pokazatelj 1: broj
postavljenih informativnih
tabli
Praćenje: Statistički jednom
ili dva puta godišnje
108
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 4: povezivanje s
drugim pružateljima usluga
Pokazatelj 1: broj pružatelja
usluga s kojima se dvorac
povezuje
Praćenje: Statistički jednom
ili dva puta godišnje
Prioritetno područje 3: izgradnja nove poučne staze »Pješice po sir«
Mjera 1: dodavanje
animacija na poučnoj stazi
Pokazatelj 1: ponuda triju
različitih animacija
Praćenje: Statistički jednom
mjesečno
Pokazatelj 2: broj
posjetitelja na poučnoj stazi
Mjera 2: postavljanje tabli
Pokazatelj 1: broj
informativnih tabli
Praćenje: Statistički jednom
ili dva puta godišnje
Mjera 3: stvaranje
zajedničkog turističkog
proizvoda sa siranom
Pokazatelj 1: jedan
zajednički turistički
proizvod
Praćenje: Statistički jednom
ili dva puta godišnje
Pokazatelj 2: broj prodanih
proizvoda

6.6
Sažetak

Ovom smo studijom analizirali trenutnu situaciju u kojoj se nalazi dvorac Zrinski,
predstavili dvorac i njegovu ponudu, opisali kako se povezuje s drugim pružateljima
usluga i kako se promovira. Budući da je održivi razvoj turizma jedini pravi smjer
razvoja, na primjeru dvorca dotaknuli smo se četiriju stupova održivog razvoja,
napravili smo SWOT analizu, opisali viziju, istaknuli prioritete, mjere i indikatore te
smo se na kraju dotaknuli i praćenja indikatora.

Predstavili smo prioritete i mjere za koje vjerujemo da bi trebali biti ostvareni kako
bi se poboljšalo funkcioniranje dvorca. Potrebno je razviti dodatnu ponudu i
aktivnosti u dvorcu, odabrati nov pristup promociji i marketingu te izgraditi novitet
– stazu za učenje. Veoma je važno u ponudu uključiti sadržaje za djecu, na primjer
igralište na travnjaku iza dvorca. Posjetiteljima treba omogućiti prilaz do sanitarija, a
ulaz u dvorac omogućiti i osobama s invaliditetom. U dvorcu ima mnogo
neiskorištenog prostora, osobito u gornjem dijelu, gdje se mogu održavati različiti
događaji. Kada bi se dvorac koristio u druge svrhe, povećala bi se vidljivost i broj
posjeta. Dvorac bi se najbolje promovirao kroz organizaciju različitih pozitivnih
događaja u njemu, jer ljudi još uvijek najviše vjeruju u promociju "od usta do usta".

M. Alif i N. Gaćina Bilin: Dvorac Zrinski – zbirka i ponuda „putevima frankopana”
109.

Naravno, nije dovoljno da se dvorac spominje tek šturim opisom na ponekim web-
stranicama, treba izraditi lijepu i urednu web-stranicu na kojoj internetski posjetitelji
odmah mogu pregledati ponudu dvorca. Važan aranžman predstavljaju slike, dvorac
zaista ima posebnu ponudu, a dio ponude može se predstaviti i fotografijama koje
bi dodali na stranicu. Ovdje bi se mogli objavljivati događaji koji bi privukli i domaće
i strane posjetitelje. Stvaranje Facebook profila ili stranice te Instagrama bilo bi
sjajno, jer mnogi ljudi koriste te društvene mreže, čija je prednost što se događaji
mogu dijeliti i tako doprijeti do šireg kruga korisnika.

Izgradnja nove pješačke staze "Pješice na sir" povezala bi dvorac i OPG (obiteljsko
poljoprivredno gospodarstvo) koji ima trgovinu sirevima i privukla ljude koji žele
biti tjelesno aktivni i kulturno obrazovani. Animacije bi za posjetitelje bile posebno
iskustvo, budući da se ne mogu vidjeti na mnogim mjestima. Uz njihovu pomoć,
tema odnosno priča o dvorcu i lokalnom okolišu približit će se i drugim
potencijalnim posjetiteljima i po potrebi predstaviti na dinamičan način. Naravno,
izbor načina ovisi o ciljanoj publici koja posjećuje dvorac.

Dvorac Zrinski ima ogroman potencijal da postane jedna od vodećih turističkih
atrakcija na području Gorskog kotara. Zbirke slika, predmeta i dokumenata
predstavljaju način života u prošlosti. Može se reći kako je sva povijest kraja
prikupljena na jednom mjestu. Uz dobru promociju i marketing, povezivanje s
drugim turističkim djelatnicima i poboljšanje ponude, dvorac bi mogao uistinu
oživjeti i postići velik značaj. Na odredištu je moguće upoznati mnogo noviteta;
jedan je od njih govor ili dijalekt toga kraja. S rukom u ruci, stvaranjem novih
proizvoda i predstavljanjem svojih čari, Gorski kotar može postati važna točka na
turističkoj karti.

110
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 7
Palčava šiša

HELENA JAKOVINA I NADJA MLAKAR

7.1
Analiza stanja

Priča o Palčavoj šiši (kući) započinje s obitelji Čop, koja je stoljećima prisutna na
području doline Kupe i Čabranke, a spominje se u prvoj zemljišnoj knjizi iz 1498.
godine. Zapisani su kao poljoprivrednici, gradonačelnici, svećenici, kovači u željezari
Zrinski, a kasnije i kao trgovci raznom robom jer su bili prisutni na području glavnih
trgovačkih putova, stoga im je bilo teško izbjeći ovu profesiju. U drugoj polovici 18.
stoljeća dolinu rijeke Kupe počinju povezivati ceste i od tada postoje prvi dokumenti
o obitelji Čop. U tim dokumentima oni se spominju prilikom kupnje imanja,
zabilježen je brak s najbogatijom mladenkom u dolini, Lenkom Kvaternik, a Ivan
Čop obnašao je dužnost seoskog suca (Zelenko, Smole, Labus i Malnar, 2010).

Po završetku izgradnje južne željeznice izbila je epidemija kolere koja je uništila
stanovništvo te su se obitelji vratile u dolinu do izvora bistre vode, gdje je 1856.
godine započela gradnja Palčave šiše i kamene staje (slika 23). Unatoč činjenici da su
tu kuću gradili najbolji majstori iz Primorja, sačuvana je arhitektura tog podneblja,
proporcije, materijali i raspored prostorija. Zbog straha od kolere obiteljske sobe bile
su odvojene od ostalih prostorija, s kamenim WC-om. Sve to vrijeme zadržali su
112
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

važan položaj u okruženju koje se neprestano razvijalo. Bavili su se trgovinom,
ugostiteljstvom i turizmom, a kuću su nadogradili novim salonom. Vjenčali su se s
bogatim mladenkama, putovali u strane zemlje, a djeca su pohađala hrvatske,
slovenske i njemačke škole. Tijekom krize krajem 19. stoljeća ljudi su masovno
odlazili u inozemstvo, a obitelj Čop ostala je u Plešcima u svojoj domovini (Zelenko,
Smole, Labus i Malnar, 2010).

Slika 23: Palčava šiša
Izvor: Lasten.

Tijekom Prvog i Drugog svjetskog rata obitelj je ulagala u turizam; sadili su voćke i
promovirali dolinu. U kući su ugošćivali turiste koji su uživali u udobnosti, privatnoj
knjižnici, dobroj kuhinji i prekrasnom okruženju. Razvoj Palčave šiše prekinula je
smrt vlasnika kuće prije rata. Rat je odnio mnogo života, mnoga su sela spaljena, a
mnoge kuće napuštene. Među onima koji su napustili svoj dom bili su i posljednji
potomci obitelji Čop. Skupina mladih nasljednika kasnije se pobrinula za novu
budućnost Palčave šiše, koja se je postepeno obnavljala. Obitelj Smole otkrila je
dragocjenosti koje Palčava šiša nosi te ju 2006. godine zaštitila kao spomenik kulture
i otvorila prvu privatnu etnološku zbirku koja predstavlja kulturnu baštinu ovog
područja (slika 24). 2010. godine je, prema UNESCO-voj konvenciji, kuća zaštićena,
H. Jakovina i N. Mlakar: Palčava šiša
113.

dijalekt je uvršten u katalog žive baštine Republike Hrvatske, a nastojanja su ga se ga
uvrsti i u nematerijalnu kulturnu baštinu Republike Hrvatske (Zelenko, Smole, Labus
i Malnar, 2010).

Slika 24: Prikaz nekadašnje trgovine u Palčavoj šiši
Izvor: Lasten.

Palčava šiša opremljena je originalnim namještajem i različitim predmetima koji čine
etnografsku zbirku (slika 25). Najstariji predmeti, koji predstavljaju kulturu doline
Čabranke, datiraju iz 18. stoljeća. U prizemlju je sačuvana stara trgovina s izvornom
opremom iz sredine 19. stoljeća, predsoblje s gostionicom te privatni stambeni
prostori kao što su kuhinja i dnevni boravak, koji posjetiteljima nisu ponuđeni za
razgled. Na prvom katu sačuvan je stari ured, salon s opremom, knjižnica, spavaće
sobe i WC. Na zidovima prostorija kuće nalaze se vrlo kvalitetne slike, no mnoge od
njih treba obnoviti. U podrumu su izloženi planovi Palčave šiše koji uključuju
kamenu gospodarsku zgradu, koja je jedina takva u dolini. Tu su predstavljeni i
tradicionalni zanati i struka tog područja, proizvodi nastali na raznim radionicama te
govor sv. Ane od Babnog Polja (Smole, 2005, 2015). U muzejskoj zbirci mogu se
naći mnogi predmeti tog doba, koje nam je predstavila posljednja gospođa u obitelji,
koja pripada Palčavima. Njezin sin Marko Smole također je aktivan u očuvanju
114
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

baštine brinući se ne samo o kući, već i o posjetiteljima i povezivanju s ostalim
destinacijama.

Slika 25: Unutrašnjost Palčave šiše
Izvor: Lasten.

Vlasnici Palčave šiše svjesni su važnosti sudjelovanja na raznim projektima za
dobivanje financijskih sredstava, što zahtijeva puno truda. Međutim, uz pomoć svih
sudionika i jasno postavljenih ciljeva, krajnji je rezultat izvrsno iskustvo koje potiče
daljnji razvoj te istovremeno osmišljava događaje za mještane i obogaćuje etnološku
zbirku. Tijekom 2011. godine, dobivši tek 20 % traženih sredstava, posvetili su se
predavanjima i zabavnim aktivnostima te istraživanju i očuvanju nematerijalne ili tzv.
žive baštine (Smole, 2011).

Svake godine tijekom ljeta u Palčavoj šiši održava se tjedan kulturnih događanja, koje
ne posjećuju samo mještani okolnih naselja. Od 10. do 18. kolovoza 2018. godine na
etnološko – muzejskoj radionici Slovenskog etnološkog društva u suradnji s
Pomorskim i povijesnim muzejem Hrvatskog primorja iz Rijeke te Muzejem
Kočevje, u sklopu dijalektnih događanja Palčave šiše i SKD Gorski kotar, održan je
tjedan događanja. Gradska knjižnica Čabar organizirala je šetnju Čabrom, projekciju
H. Jakovina i N. Mlakar: Palčava šiša
115.

starog dokumentarnog filma o Čabru, a Marko Smole održao je predavanje „Priče
od Hrvatskog do izvora Kupe”. Na Palčavom „skdnu” odvijale su se razne kreativne
radionice poput izrade cvijeća od papira, pekarska radionica izrade malih peciva te
razna predavanja i književne večeri (Palčava šiša, 2018).

Na web-stranici Rihtarjeve domačije, u sklopu predstavljanja Palčave šiše, Smole
(2015) je dao nekoliko smjernica za izlete u okolici, što potvrđuje riječi vlasnika da
žele još jaču suradnju na lokalnoj razini jer će jedino tako uspjeti voditi računa o
održivom razvoju destinacije. U Palčavoj šiši dostupni su suveniri i s nekih drugih
turističkih destinacija tog područja. Marko Smole vrlo je aktivan na području
kulturne baštine i pograničnog područja, puno piše o graditeljskoj i nematerijalnoj
baštini te značenju i očuvanju dijalekta. Objavio je mnogo knjiga i članaka gdje je
navedena i etnološka zbirka koju vodi njegova obitelj. Redovitim radom u Ljubljani
i raznovrsnom autorskom literaturom brine za promociju etnološke zbirke. Dobra
promocija turističkih proizvoda također uključuje kulturna događanja i aktivnosti.
Događanja organizirana u Palčavoj šiši promoviraju se letcima i reklamnim
plakatima. Trenutno se ne žele baviti internetskim oglašavanjem i ne osjećaju potrebu
za izradom vlastite web-stranice jer žele da događaji koje organiziraju imaju osobni
dodir i posjetiteljima pruže jedinstveno iskustvo.

7.2
SWOT analiza

Biloslavo (2006, str. 72) definira SWOT analizu kao (eng.) „strenghts, weaknesses,
opportunities and threats”, odnosno u slovenskoj analizi PSPN-a, a to znači
prednosti, nedostatke, mogućnosti i prepreke za objekt, odnosno predmet analize.
U nastavku tablica 10 predstavlja prednosti, nedostatke, mogućnosti i prepreke
muzejske zbirke Palčava šiša.

116
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Tablica 10: SWOT analiza Palčave šiše

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
jedinstvena i autentična etnološka
zbirka
−
velik broj starih predmeta tipičnih za
ovo područje
−
u privatnom je obiteljskom vlasništvu
gdje turisti dobivaju informacije iz prve
ruke
−
zbirka nastoji očuvati dijalekt i prikazati
ga turistima
−
organiziranje
kulturnih
događaja,
okupljanja i edukacija
−
educirani vlasnici zbirke koji žele podići
standard turizma u mjestu neprestano
traže
mogućnosti
za
poboljšanje
ponude
−
postojeća promocija dovoljna je za
održavanje željenog i trenutnog stanja
posjeta turista i sudionika događaja
−
na web-stranici neprofitne organizacije
Rihtarjeva domačija turisti mogu dobiti
više informacija o Palčavoj šiši
−
nema digitalizacije
−
ograničen
broj
posjetitelja
radi
očuvanja zbirke
−
nered u zbirci; zbog bogate ponude
zbirke na tako malom prostoru dolazi
do nejasnosti, predmeti se gube, nisu
odgovarajuće označeni
−
loša
suradnja
između
lokalnih
pružatelja usluga

MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
mogućnost financiranja iz europskih
fondova
−
brand
−
trend digitalizacije
−
trend kulturnog turizma
−
trend pripovijedanja
−
trend
educiranja,
upoznavanje
s
prošlošću i kulturnom baštinom
−
poboljšanje
ponude
smještajnim
objektima koji bi bili u skladu s
muzejskom zbirkom
−
posjeti prilagođeni školskim grupama
te organiziranje događaja za njih
−
suradnja
s
raznim
udrugama,
institucijama
(fakultetima)
što
omogućuje nastanak novih ideja
−
nepristupačna destinacija
−
neslaganje s lokalnim stanovnicima, što
rezultira lošom suradnjom
−
loše prometne veze
−
birokratske
barijere
(pogranično
područje)
−
pitanje
vlasništva
nad
baštinom
(hrvatsko ili slovensko)
−
nepravilno
rukovanje
zgradama
(ispuštanje kanalizacije) i prevelike
smetnje u prirodi

H. Jakovina i N. Mlakar: Palčava šiša
117.

7.3
Vizija

Palčava šiša će do 2025. godine biti poznata široj javnosti te će postati pristupačno i zanimljivo
odredište za kulturni turizam. Imat će pravilno reguliran marketing i organizaciju te će slijediti
smjernice održivog razvoja.

Unatoč položaju destinacije i raznim preprekama, projekt je već na zavidnoj razini,
no vizija razvoja Palčave šiše do 2025. godine usredotočena je na razvoj destinacije
kao branda koji privlači širu publiku. Vizija također predviđa da se destinacija održi
na razini koja uzima u obzir ciljeve održivog razvoja. To bi značilo sprječavanje
rušenja kulturnih dobara, održavanje sadašnjeg uređenog i očuvanog stanja te
očuvanje posebnosti i karaktera zbog kojih je domaćinstvo kroz povijest postalo
kulturnom baštinom.

U budućnosti će Palčavu šišu kao kulturno dobro podržavati javni sektor, prema
tome će ona moći primiti malo posjetitelja kako bi se održao stvaran i osobniji
kontakt između posjetitelja i vlasnika, ali i stanja u kući. Istodobno, cilj je da se javni
i privatni sektor međusobno nadopunjavaju na području Plešci i Prezida te da
zajedno rade na poboljšanju infrastrukture, cesta i smještajnih kapaciteta kako bi
pridonijeli modernizaciji i uspostavi turističkog branda. Kao odredište, Palčava šiša
zračit će svojom poviješću, a bit će prepoznata i kao atrakcija koja povezuje ne samo
Hrvate, Slovence i Nijemce, već i nove generacije koje će izravno učiti o
vrijednostima ovog mjesta.

Cjelokupni projekt bit će bliži široj javnost (posebno putem interneta) i na taj će
način doprinijeti širenju turističkog branda zadržavajući pritom mali broj posjetitelja
i bolji odnos između uloženog i dobivenog.

7.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: DIGITALIZACIJA

Prvi je prijedlog digitalizacija etnografskih zbirki koje su ključni dio objekta. One
predstavljaju i povezuju cijelu jedinicu Palčave šiše, naselje te ostale pružatelje usluga
u ovom mjestu dajući im širi kontekst, uz očuvanje kulturnog bogatstva. S druge
strane, povezivanje starog s modernim i ulazak u svojevrsni eklekticizam Palčavu šišu
približava široj javnosti i istodobno rješava probleme i nedostatke SWOT analize,
118
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

kao što je primjerice negativan utjecaj masovnog turizma na to područje. To pomaže
i u organizaciji same zbirke jer daje mogućnost pretraživanja kroz različite filtere koji
omogućuju lakši pristup i bolji pregled sadržaja, lako označavanje i dopunjavanje
zbirke.

Mjera 1: digitalizacija etnografske zbirke

Prema riječima gospodina Marka Smoleta, etnografska zbirka svakodnevno se
proširuje, stoga ju treba organizirati i sistematizirati u jedinstvenu zbirku. Svijet je
danas globalno selo. To znači da su ljudi jače više povezani putem interneta, web-
stranica i društvenih mreža, što je posljedica sve većeg opterećenja ljudi i nedostatka
slobodnog vremena. Zbog toga vjerujemo da treba pratiti trendove i informacije
približavati ljudima. Taj postupak išao bi u smjeru stvaranja digitalizirane etnografske
zbirke koja olakšava pristup željenim podacima, olakšava pretraživanje i
sistematizaciju, koja zahtijeva kontinuirani rad i prisutnost te ju je teže pružiti u
fizičkom obliku. Etnografska zbirka mogla bi se digitalizirati na dva načina; kao
internetska (online) zbirka na web-stranici ili kao izvan mrežna (offline) zbirka u
aplikaciji koja bi se u slučaju kakvih promjena automatski ažurirala.

Mjera 2: spajanje internetske (online) zbirke i izvan mrežne (offline) zbirke

Postoji mogućnost izrade zajedničke, spojene verzije zbirke. Na internetu bi imali
zbirku koja omogućuje pohranu aplikacije koja sadrži izvan mrežnu zbirku u
trenucima kada internetske veze nema. Na taj bi način cijela zbirka bila nadohvat
ruke kad god kome zatreba.

Mjera 3: interaktivna aplikacija / web-stranica

Da bi se uvela interaktivna web-stranica, treba izraditi aplikaciju ili program koji
uključuje slike i snimke Palčave šiše od najmanjih prostorija do vanjskih zgrada i
dvorišta. Konačni cilj je 3D interaktivni doživljaj samog objekta kroz koji se može
putovati virtualno, a klikom na određeni predmet u kući otvorio bi se novi prozor s
tekstom i opisom predmeta ili kratkom snimkom. Posjetitelj bi tako imao osjećaj da
je stvarno prisutan i vidio bi sve ono što možda ne bi imao priliku posjetiti zbog npr.
loše prometne veze.

H. Jakovina i N. Mlakar: Palčava šiša
119.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: NATJEČAJ ZA DOBIVANJE SREDSTAVA IZ
DRŽAVNIH I EUROPSKIH FONDOVA

Sljedeće prioritetno područje je dobivanje sredstava iz državnih i europskih fondova,
koja su namijenjena očuvanju kulture i kulturnih dobara. Fondovi za očuvanje
spomenutoga osnovani su zbog velikog interesa za očuvanjem vrijedne kulturne
baštine i s namjerom da se dugotrajno očuvaju djelatnosti te materijalna i
nematerijalna imovina.

Mjera 1: Informiranje o natječajima za dodjelu sredstava iz državnih tijela i
EU fondova

Budući da je Palčava šiša jedna od rijetkih sačuvanih kuća s bogatom tradicijom u
kojoj se mogu naći mnogi predmeti iz prošlosti (od najsitnijih detalja poput konca i
igle, bogatih lustera, stiliziranog drvenog namještaja, raznog posuđa i alata), predlaže
se nastavak očuvanja i zaštite spomenute kuće ne samo pod pokroviteljstvom
Republike Hrvatske, već i korištenjem sredstava koje nude institucije Europske unije.
Bilo da se radi o nadogradnji, preuređenju ili obnovi infrastrukture, dostupne su
opcije koje su navedene u tablici 11. U tablici su navedene minimalna i maksimalna
nepovratna sredstva koja su dodijeljena uglavnom za pripremu dokumentacije i
dodatna ulaganja (EU fondovi.hr, 2016).

Tablica 11: Pregled okvirnih iznosa nepovratnih sredstava

Skupina A (priprema dokumentacije):
Najniži iznos:
Najviši iznos:
500 000 kuna
5 000 000 kuna
Skupina B (investiranje u obnovu objekta):
Najniži iznos:
Najviši iznos:
7 000 000 kuna
100 000 000 kuna

Iz tablice je vidljivo da su iznosi nepovratnih sredstava razumni i dovoljno visoki te
da se mogu koristiti za složenije mjere. S obzirom da se radi o trajno otvorenim
natječajima, predlaže se prijava za obje skupine; za popravke, preoblikovanje ili
digitalizaciju pri čemu bi se ujedinila prioritetna područja 1 i 2. Potrebno je imenovati
osobu koja će nadzirati natječaje i biti informirana o postupcima, birokraciji i ostalim
uvjetima.
120
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 2: sakupljanje potrebne dokumentacije

Sva potrebna dokumentacija mora biti organizirana i prikupljena u skladu s
natječajima na koje se treba prijaviti. Tada je potrebno kontaktirati druga državna
tijela ili institucije kako bi ih na vrijeme obavijestili gdje mogu naći dokumentaciju o
natječaju te kamo ju i kada proslijediti.

Mjera 3: priprema, provedba i prijava projekta

Potrebno je detaljno objasniti cjelokupnu svrhu trošenja sredstava dobivenih od
nacionalnih ili europskih institucija te izraditi plan za realizaciju potrošnje. Najprije
treba uključiti osobe koje se time bave ili se samostalno informirati o načinu izrade
plana kako će ta sredstva biti utrošena. Dalje treba pripremiti i plan provedbe
projekta. U slučaju obnove ili uređenja vanjskih prostora, potrebno je pronaći
projektanta, a u slučaju digitalizacije treba pronaći IT stručnjaka. Najvažnije od svega
je da se projekt sa svom potrebnom dokumentacijom na vrijeme pošalje nadležnim
institucijama.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: PREDSTAVLJANJE DESTINACIJE I
SURADNJA LOKALNIH PRUŽATELJA USLUGA

Treće prioritetno područje je brandiranje destinacije radi veće prepoznatljivosti i
popularnosti. Pritom treba paziti da se ne prijeđu postavljene granice i da se ne uništi
autohtono odredište. Najvažniji kriterij za destinaciju bilo bi iskustvo, način na koji
ga posjetitelji doživljavaju, kako se postupa prema njima ili koje ih emocije vežu za
mjesto koje su posjetili. Također, važno je uspostaviti odnose između lokalnih
pružatelja usluga i surađivati u zajedničkom brandiranju i promociji. Na taj bi način
mještani održavali sklad turističke destinacije, spriječili uništavanje i prenapučenost
destinacije kao takve i održavali ravnotežu u broju posjetitelja.

Palčava šiša trenutno uživa u plodovima očuvanja svoje baštine jer su vlasnici sami
započeli svoju promociju i na temelju svojih želja stvorili stalan krug posjetitelja i
ljudi koje takve stvari zanimaju. S druge strane, činjenica je da bilo koje odredište
može poboljšati svoj položaj ispravljajući neke nedostatke, većom promocijom
samog imena ili priljevom sredstava ako ih nema dovoljno.

H. Jakovina i N. Mlakar: Palčava šiša
121.

Mjera 1: izrada logotipa

Svi lokalni pružatelji usluga moraju se okupiti i povezati kako bi stvorili prepoznatljiv
brand i pridonijeli povećanju broja noćenja, degustacija i turističkih posjeta općenito.
Povećanje turističkog interesa i moguće stvaranje novih radnih mjesta očuvat će
postojeći i omogućiti daljnji rast i razvoj destinacije. Davatelji usluga trebaju
dizajnirati zajednički logotip i ispisati ga na svim proizvodima i brošurama u lokalnoj
zajednici. Vjerujemo da je logotip Petra Klepca najbolje povezan s cijelim sustavom
jer je priča zanimljiva, razumljiva i najbolje povezuje sva turistička mjesta u tom kraju.
Može se stvoriti jednostavan i prepoznatljiv logotip koji će biti dobro vidljiv
turistima, ali i svim posjetiteljima i poznavaocima ove regije.

Mjera 2: izrada brošura, postavljanje info-točke i izrada web-stranice

Pružatelji usluga trebali bi imati kratke brošure o lokalnim proizvodima i okolnim
atrakcijama, ali i osobno preporučiti sebe ili nekoga drugoga. Poželjno je imati jednu
glavnu turističku info-točku na kojoj bi se na jednom mjestu mogle dobiti sve
informacije. Bio bi to svojevrsni centar informacija o svemu što područje grada
Čabra nudi – od atrakcija do hrane. Predlažemo da se objedine svi lokalni pružatelji
usluga na jednoj web-stranici, koja bi koristila zajednički logotip i na kojoj bi
posjetitelji mogli vidjeti što se nudi, rezervirati i slično.

Mjera 3: organiziranje redovnih sastanaka

Predlažemo i organiziranje redovitih sastanaka kako bi se moglo redovito pratiti
stanje u lokalnoj zajednici i gdje bi se vršili dogovori o mogućim daljnjim projektima.
Istodobno bi se imenovala osoba koja bi se brinula o stanju cijele destinacije te
redovito o tome informirala lokalnu zajednicu.

7.5
Pokazatelji i praćenje

Pokazatelji su jedinice koje određuju kako se mjere mogu provesti. S time na umu,
postavljaju se pokazatelji za najvažnije i izvedive metode koje će mjeriti uspjeh
projekta te metode njegova praćenja. Poželjno je imenovati tijela koja će biti
odgovorna za praćenje izvedbe. Stručni ili projektni tim bio bi u tijeku sa svim
aktivnostima i u kontaktu s dobavljačima, objektivno bi obavljao pregled situacije i
predlagao nova rješenja, budući da uvijek postoji mogućnost da se projekt pomakne
122
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

u smjeru drugačijem od predviđenog. Pokazatelji i metoda praćenja / nadzora
prikazani su u tablici 12.

Tablica 12: Pokazatelji i nadzor Palčave šiše

Prioritetno područje 1: digitalizacija
Mjera 1: digitalizacija
etnografske zbirke
Pokazatelj 1: sistematizacija
etnološke zbirke – potpuna
digitalizacija dokumenata
Praćenje: internetski brojač
provjerit će broj posjetitelja
koji će posjetiti i promatrati
zbirku. Osobe koje budu
održavale web-stranicu
provjeravat će se
intervjuima mjesec dana
nakon uređenja zbirke i
izrade web-stranice, a zatim
svakih šest mjeseci do
2025. godine.
Pokazatelj 2: izrađena web-
stranica
Pokazatelj 3: izabrane dvije
osobe koje će se baviti
održavanjem zbirke i web-
stranice
Mjera 2: spajanje
internetske (online) zbirke i
izvan mrežne (offline)
zbirke
Pokazatelj 1: izrađena jedna
interaktivna web-stranica ili
aplikacija
Praćenje: Web-brojač
provjerava broj posjetitelja
koji posjećuju interaktivnu
stranicu i broj preuzetih
izvan mrežnih (offline)
verzija zbirke. Osobe koje
će održavati web-stranicu
provjeravaju se intervjuima
mjesec dana nakon
uređenja zbirke i izrade
web-stranice, a zatim
svakih šest mjeseci do
2025. godine
Pokazatelj 2: razvijena
jedna izvan mrežna
(offline) aplikacija
Pokazatelj 3: dvije izabrane
osobe koje će se baviti
održavanjem zbirke i web-
stranice
Mjera 3: interaktivna
aplikacija/web-stranica
Pokazatelj 1: izrađena jedna
interaktivna aplikacija
Praćenje: Web-brojač
provjerava broj posjetitelja
koji posjećuju interaktivnu
stranicu i broj preuzetih
izvan mrežnih (offline)
verzija zbirke. Osobe koje
će održavati web-stranicu
provjeravaju se intervjuima
mjesec dana nakon
uređenja zbirke i izrade
web-stranice, a zatim
svakih šest mjeseci do
2025. godine. Dizajn web-
stranice dovršen je prije
stavljanja na web-
poslužitelj.
Pokazatelj 2: tematski
dizajnirana web-stranica
Pokazatelj 3: dvije osobe
koje će se baviti
održavanjem zbirke i web-
stranice
H. Jakovina i N. Mlakar: Palčava šiša
123.

Prioritetno područje 2: natječaj za dobivanje sredstava iz državnih i europskih
fondova
Mjera 1: Informiranje o
natječajima za dodjelu
sredstava iz državnih tijela i
EU fondova
Pokazatelj 1: sudjelovanje
na trima edukacijama o EU
fondovima u jednoj godini
Praćenje: sva tri pokazatelja
provjeravaju se putem
intervjua neposredno
nakon početka projekta, a
zatim jednom godišnje do
2020. godine s obzirom na
to da se natječaji objavljuju
do te godine
Pokazatelj 2: najmanje
jedna prijava na natječaj
Pokazatelj 3: jedan zahtjev
prihvaćen do 2020. godine
Mjera 2: sakupljanje
potrebne dokumentacije
Pokazatelj 1: uspostavljanje
kontakata s najmanje pet
javnih institucija
Praćenje: Sva tri
pokazatelja provjeravaju se
intervjuima i
dokumentacijom
neposredno nakon početka
projekta, a zatim jednom
godišnje do 2020. godine s
obzirom na to da se
natječaji objavljuju do te
godine.
Pokazatelj 2: jedan fizički
posjet državnim
institucijama (zemljišne
knjige, katastar, grad) u
svrhu prikupljanja
dokumentacije ili putem
stranice E-građanin
Pokazatelj 3: Čitanje
postojeće dokumentacije
Mjera 3: priprema,
provedba i prijava projekta
Pokazatelj 1: detaljno
određena namjena/svrha
potrošnje
Praćenje: sva četiri
pokazatelja provjeravaju se
intervjuom i provjerom
dokumentacije neposredno
nakon početka projekta, a
zatim jednom godišnje do
2020. godine s obzirom na
to da se natječaji objavljuju
do te godine.
Pokazatelj 2: priprema
jednog projekta
Pokazatelj 3: preraspodjela
sredstava prema namjeni
Pokazatelj 4: prijava na
jedan natječaj godišnje
Prioritetno područje 3: predstavljanje destinacije i suradnja lokalnih pružatelja
usluga
Mjera 1: izrada logotipa
Pokazatelj 1: proizvodnja
branda Petar Klepac
Praćenje: Sva tri
pokazatelja provjeravaju se
intervjuom i pregledom
dokumentacije neposredno
nakon početka projekta.
Pokazatelj 2: dizajniranje
triju različitih primjera
logotipa te izbor
najreprezentativnijeg
Pokazatelj 3: odabir triju
osoba koje će biti
odgovorne za marketing
Pokazatelj 1: izrada 200
brošura
Praćenje: prvi pokazatelj
treba provjeriti intervjuom
124
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 2: izrada brošura,
postavljanje infotočke i
izrada web-stranice
Pokazatelj 2: povezivanje
svih pružatelja usluga tog
odredišta
i analizom podijeljenih
brošura. Pokazatelji 2, 3 i 5
provjeravaju se intervjuima
i osobnim uvidima na
terenu. Pokazatelj 4
provjerava se intervjuom,
uvidom i brojem
posjetitelja (web-brojač),
provodi se neposredno
nakon početka projekta, a
zatim svaka 3 mjeseca do
2025. godine.
Pokazatelj 3: određeno
mjesto infotočke
Pokazatelj 4: Izrađena
cjelovita web-stranica
Pokazatelj 5: tri osobe bit
će odgovorne za
održavanje web-stranice
Mjera 3: organiziranje
redovnih sastanaka
Pokazatelj 1: odabir dviju
osoba koje će se baviti
pripremom sastanaka (što
nedostaje, briga za redovite
sastanke itd.)
Praćenje: Koriste se
intervjui, odvija se od
početka projekta, a kasnije
svakih šest mjeseci do
2025. godine.

7.6
Sažetak

Kulturna su dobra vrijednosti koje ne smijemo zaboraviti, koje nas kao osobe mogu
oplemeniti i proširiti naše vidike, stoga treba težiti k očuvanju tradicije. Glavni je cilj
optimalno iskorištavanje postojećih resursa kao ključnog elementa za razvoj turizma,
da se pritom zadrže ekološki procesi te se pomogne u održavanju zaštite kulturne i
prirodne baštine. U odnosu na ostale ponuđače na lokaciji, ponuda Palčave šiše
prilično je raznolika, te se kao takva nadograđuje i razvija, kako bi se poboljšala i
povezala s ostalim ponuđačima na jedinstven način u smislu razvijanja zajedničkog
logotipa, koji bi zapečatio cijelu destinaciju kao autohtoni brand. Ono što želimo
postići jest da se osuvremeni i pristup, kako bi se dobilo na većoj prepoznatljivosti
te informiranosti, dok bi se sredstva osigurala putem državnih i internacionalnih
tijela za budući razvoj te cjelokupnu potporu projektu Palčave šiše, jer svakako treba
biti u tijeku s trendovima, a zub vremena često zna uzeti svoje. Iz tog razloga
potrebna je šira vizija, koja objedinjuje sve elemente održanja Palčave šiše na
svojevrsnom pijedestalu, koji je konstantan i sa sveprisutnim manjim oscilacijama.

Uzevši u obzir gore navedene smjernice, možemo zaključiti kako sve što se na
određenoj destinaciji radi, radi se isključivo u svrhu prezentacije te povezivanja. Bez
socijalnog aspekta te uključivanja nekoliko sudionika iz različitih slojeva u projekt,
kakav god on bio, povezivanje nije lako izvedivo, a usudili bismo se reći, gotovo je
nemoguće. Iz tog razloga, vezano za proces očuvanja, vjerujemo kako projekt
H. Jakovina i N. Mlakar: Palčava šiša
125.

Palčave šiše ima svijetlu budućnost i perspektivu, koja je već ionako na zavidnom
nivou. Ako uzmemo u obzir faktore, odnosno prepreke, najočitija je od njih
dostupnost, odnosno loša povezanost i loš pristup.

Mnogo je više prednosti nego nedostataka, koje Palčavu šišu čine vrijednom, a to su
njena tradicija te prijenos vrijednosti očuvanja iz generacije u generaciju. Sve se to
može nadograditi digitalizacijom etnografske zbirke i ponudom na web-aplikacijama
koje dopiru do šire javnosti. Također, za očuvanje i razvoj Palčave šiše mogu se tražiti
državna i europska sredstva, koja bi se mogla uložiti u nadogradnju ponude.
Međutim, opće prioritetno područje moglo bi biti uspostavljanje zajedničkog branda
područja koje ne samo da bi promoviralo Palčavu šišu, već i druge pružatelje usluga.
Time bi se također osigurala integracija svih pružatelja usluga na odredištu.

Vjerujemo kako smo kroz pregled mogućih rješenja dali širu sliku o tome da postoji
još načina na koje sama atrakcija može zaživjeti te da joj se pridoda značenje koje
ona zaslužuje. S druge strane, ona povezuje cijelo mjesto te bi uz svoju dosadašnju
“popularnost” i uključivanjem gore navedenih mjera proširila suradnju s ostalim
lokalnim ponuđačima, kako bi se doprlo do šire publike, odnosno publike uopće.
Ako se ne govori, ne nudi, ne traži i ne promovira, kako je moguće čuti za nešto, što
je itekako vrijedno pažnje te učenja i očuvanja?

126
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 8
Staza rudara i rudnik; „stopama
Tršćanskih rudara”

KATJA KOKOT I ALEN NIKOLA RAJKOVIĆ

8.1
Analiza stanja3

Tršće je najmlađe naselje na području grada Čabra. Leži na većim nadmorskim
visinama, uglavnom na 824 m nadmorske visine. Isprepleteno je mnogim uskim
cestama koje vode do manjih sela i zaselaka kao što su: Brinjeva Draga, Crni Lazi,
Frbežari, Kraljev Vrh, Lazi, Makov Hrib, Prhutova Draga, Ravnice, Selo, Sokoli,
Srednja Draga i Vrhovci. Tim je selima zajednička velika površina šuma i uređenih
livada. U Tršću se na 1052 metra nadmorske visine nalazi planina Rudnik, gdje je i
skijalište s dvjema skijaškim stazama i žičarom, koje je u vlasništvu Skijaškog kluba
Tršće (pansion Gorski kotar, b. d.).

3Podaci o turističkoj atrakciji dobiveni su na temelju knjiga i internetskih izvora te osobnom komunikacijom s
Alenom i Katarinom Leš, 20. listopada 2018. godine u sklopu vježbi na toj lokaciji.
128
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Najstariji spomen naselja nalazi se na crkvenom zvonu iz 1659. godine. Tršće se
ubrzano razvija u vrijeme Petra Zrinskog za potrebe rada željezare u Čabru.
Iskopavanje željezne rude započelo je 1665. godine, kada su ta mjesta bila pod
njegovom vlašću. Prve tragove žive opazio je Antun Turk 1830. godine, i to kapljice
čiste žive te zrna crljenca. Oboje je poslano u Beč gdje je provedeno istraživanje.
Tada je Vlada poslala gospodina Ambraza, upravitelja idrijskog rudnika žive da
započne iskopavanje. U početku su radila samo tri idrijska rudara, a u
najprofitabilnijem razdoblju i do 200 rudara. Danas su ti rudnici istraženi i
predstavljeni stazom pod nazivom „Stopama tršćanskih rudara” (slika 26). Željezna
ruda vadila se do početka Drugog svjetskog rata, a rudnik je dobio veću važnost u
19. stoljeću kada je otkrivena živa. Iskopavanje žive nije trajalo dugo, a rudnik je brzo
bio opustošen zbog male količine žive (Hirc, 1898, str. 141; Gorski kotar pansion, b.
d.). Rudnik danas još nije zaštićen kao nepokretna kulturna baština.

Slika 26: U rovu
Izvor: Lasten.

K. Kokot i A. Nikola Rajković: Staza rudara i rudnik; „stopama Tršćanskih rudara”
129.

Staza „Tragovima tršćanskih rudara”

U neposrednoj blizini Tršća nalaze se rudnici i ostaci površinskog iskopavanja koje
povezuje poučna staza „Stopama tršćanskih rudara”. Ukupna duljina staze je 6,5
kilometara, a sastoji se od osam stajališta koja su opremljena informativnim pločama
s opisima pojedinih tunela ili znamenitosti. Stajališta su (Grad Čabar, b.d.b):

−
polazna točka - središte naselja Tršće,
−
postolje elektroagregata - „lokomotiva”: na tom mjestu instalirana je
električna jedinica na parni pogon za bušenje i osvjetljenje rudnika, koju su
stanovnici sela nazvali „lokomotiva”. U Tršću je prva žarulja zasvijetlila
upravo u rudniku. Još su uvijek vidljivi temelji na kojima je stajao
elektroagregat.
−
rudnici „August” i „Paulus” u Krajcu: najpoznatije i jako dobro istraženo
nalazište cinabarita i rumenice otkriveno je u drugoj polovici 19. stoljeća,
−
površinski kopovi željezne rude: ruda se najčešće koristila u površinskim
kopovima ili rudnicima. Tu su rudari iskopali male udubine na površini koje
su nazivali površinski ili dnevni kop.
−
vidikovac i odmorište: otprilike 15 kilometara sjeverno od Risnjaka proteže
se slikovito planinsko područje s vrhovima Sokolanske stijene ispod kojeg
se razvilo idilično selo Sokoli,
−
„Sokolica rov”: cinabarit je pronađen u gornjem rovu, no rudarima je
smetala voda, stoga su iskopali novi rov „vodenjak” gdje je voda istakala. Za
ovaj zadatak pobrinulo se 20 rudara. Rudnik u Krajcu prokopan je 80 metara
u dubinu.
−
Lukin rov: dvadeset rudara iz okolnih gradova iz Slovenije radilo je dvanaest
sati u vrlo teškim uvjetima, bez ventilacije te bez zaštitne odjeće i obuće.
Lukin rov u potpunosti je prohodan (280 m) i bio je povezan s Otilijinim
rovom.
−
Ivanov rov: nalazi se iznad Sokolice, u blizini Jelčkinovog mlina. U rovu je
velik prostor u kojem su rudari čuvali alat i opremu, a tu su i objedovali. Rov
je dobio ime po Ivanu kojega su zemlja i kamenje slučajno zatrpali (slika 27).
130
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 27: Informativna tabla ispred ulaza u Ivanov rov
Izvor: Lasten.

Staza rudara i sam rudnik do sada nisu reklamirani i povezani s drugim pružateljima
usluga jer nitko nije ponudio organizirano turističko vođenje. Bivše vodstvo Grada
Čabra željelo je rudnik povezati s gostionicom koja stoji uz informativnu ploču u
središtu Tršća i koja je trebala nuditi jela vezana uz rudarsku baštinu, ali zbog
različitih interesa to se nije ostvarilo. Alen i Katarina Leš, koji su bili inicijatori te su
sudjelovali u postavljanju informativnih ploča, do sada su vodili pojedince ili grupe
koji su bili gosti u njihovim smještajnim objektima. U njihovom je vlasništvu i
Adrenalinski park Tršće, koji je poligon za jačanje vještina i snage, nudi nekoliko
drvenih skulptura u zraku povezanih mostovima te nekoliko drvenih predstraža. Tu
su i tri kraće čelične užadi za spust (zipline). Park se nalazi na nadmorskoj visini od
860 metara i trenutno je najviši adrenalinski park u Hrvatskoj. Park nudi prekrasan
pogled na Nacionalni park Risnjak, Snježnik i slovenski Snežnik. Park također
organizira cjelodnevne izlete za sve prigode, npr. proslave rođendana, a park
planiraju proširiti streljanom i poligonom za manju djecu (Gorski Lazi, b. d.).

U Tršću postoji i staza predatora i botanički vrt. Staza je duga 1,7 kilometara i
opremljena tablama na kojima su naslikani predatori u prirodnoj veličini. Na tablama
su opisani način života i karakteristike životinja. Zastupljene su tri europske zvijeri:
medvjed, vuk i ris (Apartman Rede, b. d.). Novija akvizicija u Tršću je i Bike Park
Tršće koji je uređen na planini Rudnik. Do sada je uređena staza za spust te za
električne bicikle (tzv. enduro staza). Posjetitelji mogu izbjeći zahtjevnije dijelove
staze, stoga je park pogodan i za rekreativce (Ludens Media, 2017b).

K. Kokot i A. Nikola Rajković: Staza rudara i rudnik; „stopama Tršćanskih rudara”
131.

Obje prirodne atrakcije mogle bi se povezati s rudnikom i pripadajućom stazom te
se povezati u adrenalinski i kulturni turizam. Možemo zaključiti da ova destinacija
definitivno nudi dovoljno ponuda, koje će posjetitelje zadržati duže od jednog dana
stvarajući tako veći prihod i povezujući pružatelje usluga.

USPOREDNA ANALIZA: IDRIJSKI RUDNIK ŽIVE

Kao primjer upravljanja rudarskom baštinom možemo istaknuti Center za
upravljanje z dediščino živega srebra Idrija, koji upravlja nekada funkcionalnim i
međunarodno važnim rudnikom žive. Odlučili su da će jedan od rovova, Antonijev
rov, opremiti te ga nuditi turistima. Nakon razgledavanja moguće je kupiti suvenir u
obližnjoj suvenirnici. Na raspolaganju su dvije tematske staze za dvije različite
skupine posjetitelja (Center za upravljanje z dediščino živega srebra Idrija, b. d.):

−
Stopama idrijskih rudara

Obilazak se sastoji od uvodne video prezentacije 500-godišnje povijesti grada i
rudnika te puta u najstariji dio rudnika, koji je danas jedan od najstarijih sačuvanih
ulaza u rudnik u Europi. Idrijski su ga rudari sačuvali i obnovili u spomen na pola
tisućljeća rudarstva i generacije „tavarskih knapa” koji su za kruh radili u mračnom
podzemlju grada. Vodič vodi posjetitelje kroz podzemni svijet rudnika žive, sve do
skrivenih kutova s dragocjenom rudom cinabarita i kapljica žive. Silazak kroz okno
rudnika posjetitelju otkriva naporan rad rudara, rudarske alate, metode iskopavanja
kroz stoljeća i geološki fenomen stvaranja jedne od najsloženijih ruda na svijetu gdje
je utočište potražio i špiljski patuljak Perkmandlc.

−
Lov na Perkmandlčekovo blago

Obilazak završava video prezentacijom kojom se predstavlja spiljski patuljak koji
otkriva priču o živinom zdencu i silasku u rudnik pod zemljom. Permandlc se brine
o sigurnosti prvenstveno mladih posjetitelja, stoga im na ulazu dijeli kacige i kapute,
a zatim otvara vrata u tajanstveni podzemni svijet ležišta žive. Na 1200 metara dugoj
ruti djeca upoznaju različite rudarske profesije promatranjem, iskustvom, osjećajima
i otkrivanjem rudnika. Rješavanjem zadataka djeca mogu pronaći i spiljsko blago.
Nakon istraživanja rudnika, zajedno s Rudarsko – geološko - naftnim fakultetom
Sveučilišta u Zagrebu, Grad Čabar uložio je oko 280 000 kuna u stvaranje poučne
132
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

staze „Stopama tršćanskih rudara”. U tu svrhu osmislili su kružnu stazu koja se
sastoji od rovova rudnika, a ispred svake točke postavljena je edukativna tabla. U
središtu Tršća postavljene su dvije table koje su predstavljale važnost rudarstva za
grad i poučnu stazu (Malnar, Ž., 2007). U šumi ispred ulaza u Lukin rov namjeravali
su sagraditi drvenu kuću za pohranu obuće, kaciga i lampi za posjetitelje rudnika te
pumpati vodu iz rudnika ili instalirati pumpe koje će odvoditi vodu jer u slučaju kiša
ulaz u rudnik nije moguć. Nakon toga namjeravali su osvijetliti rovove. Pokraj glavne
informativne table u središtu Tršća je restoran koji su željeli opremiti u rudarskom
stilu, a u njemu bi se posluživala jela koja su bila tipična za rudare. Planirala se
organizirati i turistička manifestacija na dan sv. Barbare, zaštitnice rudara. Nijedna
od ovih ideja nije se ostvarila jer se gradsko vodstvo promijenilo, a trenutne
mogućnosti za razvoj turizma ovog rudnika nisu vidljive. U međuvremenu su i
informativne ploče zanemarene, prilično uništene te više ne služe svojoj svrsi.

Na internetu gotovo da i nema podataka o rudniku i poučnoj stazi „Stopama
tršćanskih rudara”, nema profila na društvenim mrežama niti vlastite web-stranice.
Atrakcija je navedena samo na internetskim stranicama Grada Čabra, Turističkoj
zajednici grada Čabra i kao dodatna ponuda mjesta na web-stranicama nekih drugih
pružatelja smještaja, npr. Apartmani Rede (Apartman Rede, b. d.). U prošlosti je
lokalna turistička zajednica osmislila brošuru na temu poučne staze, no kad su zalihe
potrošene, brošure nisu ponovo išle u tisak zbog nedostatka novca.

8.2
SWOT analiza

SWOT analiza (tablica 13) sadrži prednosti i nedostatke istraživanog područja te
mogućnosti i moguće prijetnje u pogledu budućeg razvoja rudnika i poučne staze.
Svojom jednostavnom i razumljivom strukturom omogućuje procjenu mogućnosti
turističke destinacije i analizu okoliša u kojem se destinacija nalazi. Cilj analize je
pronaći slabe točke u trenutnom radu rudnika i poučne staze, te pokazati prednosti
na kojima bi se temeljila buduća razvojna strategija. Procjena vanjskog okruženja
naglašava mogućnosti koje bi lokalne vlasti trebale iskoristiti, kao i potencijalne
prijetnje i opasnosti kojima je odredište izloženo prije i tijekom razvoja.

K. Kokot i A. Nikola Rajković: Staza rudara i rudnik; „stopama Tršćanskih rudara”
133.

Tablica 13: SWOT analiza rudarske staze i rudnika Tršće

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
blizina glavnih potencijalnih ciljnih
tržišta (Hrvatska i susjedne zemlje)
−
blizina mora i turističkih odredišta na
moru
−
očuvano prirodno okruženje
−
povoljno bioklimatsko područje
−
jedinstvena kulturna i povijesna baština
−
šuma
se
može
iskoristiti
kao
višenamjenski prostor za druženje
−
neotkriveno i novo odredište
−
angažman pojedinaca za daljnji razvoj
−
nedovoljno educirani vodiči za vođenje
po rudniku / stazi
−
nema promocije, nedostatak znanja i
vještina za provođenje promocije
−
premalo dodatne ponude na tom
području
−
nedostatak svijesti lokalne zajednice o
važnosti ove baštine
−
neuređenost rudnika (npr. poplave) i
okoliša (npr. srušeno drveće na putu do
rudnika)
−
dotrajale
informativne
table
i
promotivne table u centru Tršća
−
nema opreme za siguran ulaz u rudnik
−
nezainteresiranost grada / lokalne
zajednice
−
neadekvatne
dosadašnje
mjere
u
upravljanju rudnikom / okolinom
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
mogućnost povezivanja s lokalnom
kuhinjom
−
mogućnost povezivanja s Nacionalnim
parkom Risnjak
−
Trend provođenja aktivnog odmora u
prirodi (šire područje već posjećuju
turisti - ljubitelji prirode)
−
podizanje
znanja
i
standarda
na
promotivnom polju
−
mogućnost povezivanja s rudnikom žive
u Idriji
−
mogućnost
povezivanja
s
drugim
događajima u mjestu (npr. puharska
noć)
−
trend pripovijedanja priča
−
mogućnost korištenja EU fondova
−
birokratske
prepreke
tijekom
prostornom razvoja
−
velika
konkurencija
u
susjednim
destinacijama / zemljama
−
odsutnost i nedostatak radne snage za
budućnost
−
zagađenje okoliša
−
neadekvatne intervencije zbog želje za
brzom zaradom
−
vremenske neprilike (npr. ledolom)

Navedeni parametri u SWOT analizi daju sliku situacije koja je uglavnom na strani
mogućnosti i svijesti o izazovima i mjerama. Na temelju toga dolazimo do sljedećih
koraka i mjera, koji su osnova i polazišna točka na kojoj se temelje vizija i prioritetna
područja za rudnik i pripadajuću poučnu stazu. Najveća prednost u razvoju turizma
134
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

zasigurno je tranzitno područje, a Gorski kotar ima upravu tu karakteristiku. Kroz
Tršće prolazi važna cesta Delnice - Babno Polje koja povezuje Sloveniju i Hrvatsku.
Uz to, područje je blizu razvijenijih primorskih gradova koji su gotovo premašili svoj
smještajni kapacitet. Znamenitosti se nalaze u prirodnom okolišu s povoljnom
klimom i imaju veliko kulturno značenje, što je dobar razlog za razvoj održivog i
ekološkog turizma koji je trenutno u prvom planu. Šuma se može koristiti kao
višenamjenski prostor za druženje. U svakom slučaju, to je nova i neotkrivena
destinacija koja može strancima biti vrlo zanimljiva, ali njome treba pravilno
upravljati. Ohrabruje činjenica da postoje predani pojedinci za daljnji razvoj toga
kraja.

U nedostatke možemo ubrojiti to što nema dovoljno educiranih vodiča koji bi imali
dovoljno znanja o rudniku. Ljudi zaduženi za promociju nemaju vještine i znanje za
njezinu provedbu. Nedostaje dodatnih ponuda koje bi nadogradile iskustvo posjeta
rudniku i produžile vrijeme posjeta regiji. Još jedan nedostatak je neuređenost
rudnika (npr. poplave) i okolice (npr. srušeno drveće na putu do rudnika). Oprema
poput kaciga, svjetiljki i obuće još uvijek nije dostupna za siguran ulazak u rudnik.
Rudnik i poučna staza nigdje se ne promoviraju, niti na internetskim stranicama niti
u tisku. Jedino sredstvo promocije je promidžbena tabla u središtu Tršća, no i ona
propada i više ne služi svrsi. Grad trenutno nije zainteresiran za daljnji razvoj ove
ponude i njezin marketing, a za razvoj nije zainteresirana ni lokalna zajednica.
Nedostatak su i prošli neredoviti zahvati u uređenju rudnika i okolice, poput
postavljanja drvene kuće ispred ulaza u rudnik što nije u skladu s tradicijom mjesta.

Prilike se očituju u suradnji na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i široj razini.
Povezivanje s npr. adrenalinskim parkom ili Nacionalnim parkom Risnjak može
potaknuti razvoj partnerstva koja su osnova za prijavu na natječaje, posebno iz EU
fondova. Provođenje vremena u prirodi već je dugo popularno među stranim
turistima koji u svom okruženju nemaju mogućnosti za to. Ovaj je trend zasigurno
razlog za daljnji razvoj šire destinacije. Ovaj element kulturne baštine treba približiti
lokalnom stanovništvu kako bi se potaknulo stvaranje novih radnih mjesta. Ističući
važnost ove kulturne baštine, lokalno stanovništvo treba poticati da osjeća te da i
samo djeluje kao promotor. To bi uvelike pridonijelo uspješnijem marketingu šire
destinacije. Tijekom godine Tršće je domaćin mnogih manjih događaja usmjerenih
na lokalno stanovništvo, koji bi se mogli povezati s rudnikom ili u svoj program
uključiti obilazak rudnika, podižući svijest lokalnog stanovništva ili nadograđujući
ponudu kako bi turistu bila zanimljivija (npr. puharska noć). Prilika se također može
K. Kokot i A. Nikola Rajković: Staza rudara i rudnik; „stopama Tršćanskih rudara”
135.

obogatiti mnoštvom priča o ovom području istraživanja, koje bi bile zanimljive
različitim skupinama, primjerice djeci.

Među rizicima i opasnostima navodimo birokratske prepreke na polju prostornih
ciljeva, kao što je regulacija pristupa rudniku zbog podijeljenog vlasništva nad
šumama. Također smo svjesni da postoji mnogo sličnih odredišta, posebno u
europskim zemljama, stoga treba postići jedinstvenost u razvoju. Opasnostima za
okoliš smatraju se i divlja odlagališta otpada. U slučaju razvoja rudnika kao turističke
atrakcije, može se očekivati i povećana količina otpada koji će ostaviti posjetitelji.
Prekomjerne intervencije u rudniku i njegovu okolišu mogu se dogoditi i zbog
prevelike želje za brzom zaradom. Okolišu prijete i vremenski utjecaji koji negativno
utječu na rudnik i okolicu, poput obilne kiše koja onemogućava ulazak u rudnike te
ledoloma.

8.3
Vizija

Do 2025. godine rudnik u Tršću i poučna staza „Stopama tršćanskih rudara” bit će među
atrakcijama Gorskog kotara koje će svojom netaknutom prirodom i jedinstvenim sadržajem privući
domaće i strane turiste te razne skupine posjetitelja. Razvoj će se temeljiti na načelima održivog
turizma s obzirom na zaštitu okoliša i uključivanje lokalnih zajednica.

Glavna svrha rada je stvoriti prioritetna područja za razvoj i s time povezane mjere
za oživljavanje rudnika i pripadajuće poučne staze, stoga je predočena vizija koja će
biti glavna smjernica za daljnji rad. Vizija Gorskog kotara za 2020. godinu glasi:
„Gorski kotar je zeleni planinski park iznad mora u kojem, poštujući tradicionalnu
vrijednost, prirodni materijali čine osnovu lokalne arhitekture u skladu s okolišem.
Ovo je ravnomjerno razvijena regija s aktivnim i srdačnim stanovništvom koja
svojim društvenim i gospodarskim aktivnostima, poštujući vlastitu vrijednost,
doprinosi razvoju Gorskog kotara na održiv način (Strategija lokalnog razvoja LAG-
a Gorski kotar 2014.-2020., str. 33). Vizija Čabra za 2020. godinu glasi: „Grad Čabar
je razvijena ekonomska mikrolokacija u Gorskom kotaru. Znanje i tradicija u
šumarskoj industriji omogućuju razvoj i napredak. Razvoj turizma temelji se na
kulturnoj baštini i organskom uzgoju (Strategija razvoja dvorca Čabar 2015.-2020.,
str. 97). Uzimajući u obzir smjernice obiju strategija, razvili smo vlastitu strategiju za
rudnik u Tršću i poučnu stazu.

136
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

8.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: ULAGANJE U INFRASTRUKTURU

Glavno prioritetno područje trebalo bi biti ulaganje u osnovnu infrastrukturu.
Današnja situacija na terenu zahtijeva određena ulaganja kako bi rudnik kao takav
bio zanimljiv svim dobnim skupinama posjetitelja. Rudnici su trenutno slabo
dostupni i neosvijetljeni. U svim rudnicima ima podzemne vode, stoga su teško
prohodni. Međutim, ne smijemo zaboraviti važnost znanja o okolnim mjestima i
način na koji se to znanje prenosi potencijalnim posjetiteljima. Mnogo je priča o
prvim rudarima, a povijest Čabra i okolnih mjesta također je izuzetno zanimljiva.
No, sve je to besmisleno ako se ne prenese posjetiteljima, prije svega lokalnim
stanovnicima.

Mjera 1: kupnja vozila za vožnju poučnom stazom „Stopama tršćanskih
rudara”

Poučna staza „Stopama tršćanskih rudara” nudi brojne mogućnosti i kao takva
trebala bi biti vodeći čimbenik stavljanja regije na turističku kartu. Rudnici nude
velike mogućnosti nadogradnje trenutne ponude, ali je za provedbu tih ideja
potrebna osnovna infrastruktura. Prva mjera mogla bi biti kupnja vozila za vođenje
turista kružnom stazom od rudnika do rudnika. Ideja je u tu svrhu kupiti stari džip
ili staro vojno vozilo koje se uz minimalna sredstva može preurediti u vozilo
pogodno za vožnju makadamskom cestom kapaciteta deset ljudi. U vozilo treba biti
ugrađen audio uređaj koji se može podesiti na nekoliko jezika.

Mjera 2: uređenje ulaza u rovove

Da bi rovovi bili dostupni široj javnosti, treba urediti ulaz u njih. Trenutno je staza
od glavne ceste do rudnika strma, skliska i jako opasna. Da bi ulaz u rov bio dostupan
i starijim osobama, neophodno je urediti put do rudnika.

Mjera 3: povećanje sigurnosti u rudnicima

Rovovi su trenutno nepristupačni i bez osvjetljenja. Naš prijedlog nije da se u rudnik
postavi rasvjeta, već da se svaki posjetitelj prilikom ulaska u rudnik dobije rudarsku
kacigu sa svjetiljkom. Bilo bi još autentičnije kada bi se rudnici obilazili s petrolejskim
lampama, starim svjetiljkama kojima su tadašnji rudari osvjetljavali rudnike tijekom
K. Kokot i A. Nikola Rajković: Staza rudara i rudnik; „stopama Tršćanskih rudara”
137.

svog rada. Za veću sigurnost važno je urediti drenažu za odvod vode. Ugraditi treba
podvodne pumpe za crpenje viška vode iz tunela.

Mjera 4: uređenje Ivanovog rova

Posljednja mjera vezana za ulaganje u dodatnu infrastrukturu je uređenje Ivanovog
rova. Ovo je tunel u kojem su nekada rudari organizirali proslave i gozbe. Za
uređenje rudnika potrebno je nabaviti stolice i stolove, a urediti treba i rasvjetu te
ozvučenje.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: RAZVOJ DODATNE PONUDE

Jedno od glavnih prioritetnih područja trebao bi biti razvoj dodatne ponude. Sam
obilazak rudnika zanimljivo je i adrenalinom ispunjeno iskustvo, no nažalost nije
dovoljno privlačno posjetiteljima. Na poučnoj stazi „Stopama tršćanskih rudara”
nalazi se osam postaja koje su u prošlosti bile dio kružne rute. Neki su rudnici i danas
dostupni, dok u neke nije moguće ili je vrlo teško ući. Ovisno o načinu kopanja i
vrsti rude koja se kopala, rovovi izgledaju slično cestovnim tunelima ukopanima u
živu stijenu. Trenutna je situacija takva da rovove posjećuju prolaznici koji su
slučajno čuli da se na tom području nalaze neke vrste rovova. Mjesto, međutim,
trenutno nije prikladno za privlačenje velikog broja posjetitelja.

Mjera 1: organizacija događaja u Ivanovom rovu

Uzimajući u obzir gore navedene mjere, otvaraju se brojne nove mogućnosti za
razvoj dodatne opskrbe za Stazu tršćanskih rudara. Ponudu bi bilo moguće proširiti
pripremom proslava vjenčanja, rođendana i drugih događaja u Ivanovom rovu. Iako
možda zvuči neizvedivo, vjenčanje u rudniku bila bi novost i nešto čega još nema u
turističkoj ponudi tog područja. Pod pretpostavkom da je rudnik infrastrukturno
uređen, za provedbu takvih događaja potreban je samo ugostiteljski aranžman
zasnovan prvenstveno na lokalnim kulinarskim specijalitetima.

138
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 2: tradicionalni objed rudara

Staza tršćanskih rudara ima osam informativnih točaka. Jedna od mogućih
nadogradnji ovih točaka je posjet vidikovcu, gdje je također predviđena pauza.
Predlaže se da se posjetiteljima na ovom mjestu posluži objed. Objed bi se trebao
sastojati od jela koja su konzumirali rudari koji su svakodnevno kopali rudu. Uživanje
u prirodi i pogledu u kombinaciji s dobrom hranom garancija je uspjeha.

Mjera 3: lov na skriveno blago

Za najmlađe posjetitelje, ali i one koji su još uvijek mladi u srcu, idealna razonoda
bio bi lov na skriveno blago. U rudniku bi se sakrili mali pokloni koje treba pronaći.
Za najmlađe to bi mogle biti bojanke na temu rudnika, dok bi za one malo starije to
bio suvenir koji će ih podsjetiti na iskustva prilikom posjeta rudnicima.

Mjera 4: simulacija eksplozije spilje

Za autentičniji doživljaj samog rudnika predlažemo da se na neko skriveno mjesto u
Lukinom rovu postave zvučnici te se pusti snimka eksplozije spilje. Simulacija
eksplozije 100 metara pod zemljom iznimno je iskustvo, čak i za one koji su navikli
na uzbuđenja.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: PRODAJA TURISTIČKOG PROIZVODA

Treće prioritetno područje je nov, inovativan način marketinga turističkog proizvoda
u cjelini. Preostala su prioritetna područja besmislena ako nisu komunikacijski
povezana s okolinom, tj. korisnicima društvenih mreža, tiskanim medijima ili drugim
komunikacijskim alatima. Potrebno je prodrijeti na tržište i upoznati potencijalne
posjetitelje s mogućnostima koje nudi Staza tršćanskih rudara.

Mjera 1: izrada web-stranice

Neophodno je da informacije o turističkoj destinaciji budu objavljene na internetu.
Obavezno je izraditi web-stranicu ili Facebook stranicu koja će sadržavati sve
informacije, slike i video materijale te će na taj način privući posjetitelje.

K. Kokot i A. Nikola Rajković: Staza rudara i rudnik; „stopama Tršćanskih rudara”
139.

Mjera 2: izrada Instagrama

Uz Facebook stranicu, potrebno je napraviti i Instagram profil. Instagram je sve
popularnija mreža koju uglavnom koriste mlađe generacije. Ovdje nema prepreka pri
dobivanju sljedbenika koji će vidjeti sav objavljen sadržaj. Jedina je prepreka
ograničena mašta.

Mjera 3: posjeti sajmovima vjenčanja

Jedan od rudnika mogao bi se koristiti za vjenčanja i ostala događanja, stoga je
prisustvovanje sajmovima vjenčanja dobrodošlo jer se tamo rudnik može predstaviti
kao opcija prilikom odabira mjesta vjenčanja.

8.5
Pokazatelji i praćenje

Pokazatelji predočavaju stanje i trendove kretanja prema postavljenim ciljevima. Oni
su alat za mjerenje napretka. Namijenjeni su različitim korisnicima (široj javnosti,
političarima, stručnoj javnosti), stoga moraju biti pripremljeni na takav način da
predstavljaju informacije koje su važne za postavljeni razvoj. Nadzor je ključni dio
projekta jer se izravno praćenje postavljenih ciljeva provodi s ciljem neposredne
revizije i novog planiranja. Vrlo je važno kontrolirati upotrebu sredstava i stvarnu
provedbu projekta te njihovu koordinaciju. Izravni nadzor nad projektom trebao bi
voditi projektni tim od najmanje triju osoba. Najbolje bi bilo pronaći ljude iz
lokalnog okruženja radi praćenja, no važno je da ti ljudi djeluju neutralno i
objektivno. Nadzor ne smije završiti uspostavom projekta, već se mora provoditi
tijekom cijele operacije, barem jednom godišnje. Razvojni ciljevi i mjere moraju se
pratiti, a prilagodbe ili ispravci moraju se kontinuirano vršiti. Definirali smo dvije
dimenzije metoda praćenja stanja i postizanja zabilježenih pokazatelja, metodologiju
i vremenski okvir. Pokazatelji i metoda praćenja Staze tršćanskih rudara i rudnika
Tršće prikazani su u tablici 14.

140
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Tablica 14: Pokazatelji i nadzor Staze tršćanskih rudara i rudnika Tršće

Prioritetno područje 1: ulaganje u infrastrukturu
Mjera 1: kupnja vozila za
vožnju poučno stazom
„Stopama tršćanskih
rudara”
Pokazatelj 1: jedno
kupljeno vozilo
Praćenje: Mjere treba
provesti odmah nakon
odobrenja projekta. Oba su
pokazatelja ključna za
uspješan početak projekta.
Nadzor izvedbe je
jednostavan jer treba kupiti
jedan automobil koji će se
opremiti dodatnim audio
uređajima.
Pokazatelj 2: ugrađeni
audio uređaji (8 uređaja)
Mjera 2: uređenje ulaza u
rovove
Pokazatelj 1: uređen
pristup
Praćenje: Izrađuje se plan
za najlakši pristup rudniku.
Način provedbe trebali bi
nadgledati stručnjaci za ovo
područje. Radovi moraju
započeti i završiti prije
dolaska prvih posjetitelja.
Praćenje se vrši
promatranjem situacije
nakon završenog posla.
Ova se mjera može
provesti u roku od šest
mjeseci od odobrenja
projekta.
Mjera 3: povećati sigurnost
u rudnicima
Pokazatelj 1: Kupljene
naglavne svjetiljke (deset
komada)
Praćenje: Izrađuje se plan
puta evakuacije i plan za
rasvjetu. Mjera se mora
provesti prije postavljanja
proizvoda. Je li mjera
provedena ili ne, utvrđuje
se na licu mjesta prije nego
što se prvi posjetitelji
spuste u rudnik. Ova mjera
provodi se u roku od šest
mjeseci od odobrenja
projekta.
Pokazatelj 2: Kupljene
petrolejske svjetiljke (deset
komada)
Pokazatelj 3: regulirana
odvodnja
Mjera 4: uređenje Ivanovog
rova
Pokazatelj 1: Kupnja
stolova i stolica (10 stolova
i 50 stolica)
Praćenje: Osmišljen je
logičan i najbolji mogući
raspored potrebne opreme.
Ugrađuje se audio oprema i
rasvjeta. To se također
rješava u roku od šest
mjeseci od odobrenja
projekta. Plan je potrebno
pregledati na početku, a
Pokazatelj 2: Kupnja i
instalacija zvučnog sustava
Pokazatelj 3: uređena
rasvjeta u rovu
K. Kokot i A. Nikola Rajković: Staza rudara i rudnik; „stopama Tršćanskih rudara”
141.

zatim se napredak prati
svaka dva mjeseca.
Prioritetno područje 2: razvoj dodatne ponude
Mjera 1: organizacija
događaja u Ivanovom rovu
Pokazatelj 1: broj događaja
u rovu
Praćenje: Sporazum s
matičarem i dogovor s
ugostiteljem treba provesti
odmah nakon
uspostavljanja mjera
prioritetnog područja 1.
Treći je pokazatelj
potrebno pratiti šest
mjeseci nakon početka
marketinga ove ponude
kako bi se dobili djelomični
rezultati uspješnosti.
Pokazatelje treba pratiti
cijelo vrijeme, a mjere se
prate statistički.
Pokazatelj 2: dogovor s
ugostiteljem (barem jednim
u okolici)
Pokazatelj 3: dogovor s
matičarem
Mjera 2: tradicionalni objed
rudara
Pokazatelj 1: Broj
posluženih ručaka
Praćenje: U suradnji s
lokalnim ugostiteljima
treba pripremiti prijedlog
za ručak tipičan za rudara
tog doba. Suradnja se može
zaključiti s Poljoprivredno -
edukacijskim centrom
Gorski kotar iz Prezida.
Ponuda mora biti
napravljena prije projekta.
Praćenje broja posluženih
obroka odvija se nakon što
je projekt zaključen. I ovdje
se mjera prati statistički.
Pokazatelj 2: Predstavljanje
lokalne hrane
Mjera 3: lov na skriveno
blago
Pokazatelj 1: izrađen plan
igre »lov na blago«
Praćenje: Odmah nakon
odobrenja projekta
potrebno je razviti plan i
metode igre. Istodobno se
mora postići dogovor s
lokalnim obrtnicima o
nabavi suvenira i poklona.
Uspjeh mjere ocjenjuje se
odgovorima posjetitelja.
Svaka peta grupa treba
popuniti anketu ili dati
prijedloge za poboljšanje
igre.
Pokazatelj 2: dogovor o
kupnji darova i suvenira
Pokazatelj 2: Broj
sklopljenih brakova

142
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 4: simulacija
eksplozije spilje
Pokazatelj 1: Postavljanje
opreme za simulaciju
Praćenje: Obje mjere
provode se odmah nakon
odobrenja projekta. U
suradnji sa stručnjacima za
audio tehniku postavlja se i
testira simulacija prije
dolaska prvih posjetitelja.
Uspjeh mjere ocjenjuje se
anketama o zadovoljstvu
posjetitelja. Ova se mjera
može provesti u roku od
šest mjeseci nakon početka
provedbe projekta, dok se
uređuju rudnik i okolica.
Pokazatelj 2: Uspostavljen
scenarij simulacije
eksplozije
Prioritetno područje 3: prodaja turističkog proizvoda
Mjera 1: izrada web-
stranice
Pokazatelj 1: izrada web-
stranice
Praćenje: Mjere se mogu
provesti odmah nakon
odobrenja projekta jer je
osnovna priča jasna.
Projekt može biti primjer
dobre i sjajne marketinške
priče. Sve navedeno mora
biti napravljeno prije
stavljanja turističkog
proizvoda na tržište.
Uspjeh mjera ocjenjuje se
jednom mjesečno prateći
statistiku posjeta web-
stranice.
Pokazatelj 2: Izrada
Facebook stranice
Pokazatelj 3: broj posjeta
web-stranici (jednokratni
posjet, ponovni posjet, broj
klikova na poveznice,
trajanje posjeta web-
stranici itd.)
Mjera 2: izrada Instagrama
Pokazatelj 1: otvaranje
računa na Instagramu
Praćenje: Mjere se mogu
provesti odmah. Osoba
zadužena za upravljanje
profilom na Instagramu
mora objavljivati sadržaj
kojim će prezentirati
rudnik. Dobrim objavama i
sadržajem povećava se broj
sljedbenika, stoga se
nadzor mora provoditi
cijelo vrijeme. Praćenje se
provodi jednom mjesečno
praćenjem broja
sljedbenika te mjerenjem
učinaka koje su proizvele
objave.
Pokazatelj 2: broj
sljedbenika
Pokazatelj 3: broj i vrsta
objava

K. Kokot i A. Nikola Rajković: Staza rudara i rudnik; „stopama Tršćanskih rudara”
143.

Mjera 3: posjeti sajmovima
vjenčanja
Pokazatelj 1: broj
posjećenih sajmova
Praćenje: Sajmove treba
početi posjećivati nakon što
se pripremi potrebna
infrastruktura za
organiziranje vjenčanja, a
može se pripremiti i
simulacija. Uspjeh mjere,
koji se odražava u broju
posjećenih sajmova
vjenčanja, trebao bi se
pratiti cijelo vrijeme ili
barem jednom u sezoni.

8.6
Sažetak

Tršće je malo mjesto, slabo naseljeno, okruženo šumom i livadama. Ima određenu
jedinstvenu turističku prednost – nalazi se na području gdje je u prošlosti u funkciji
bio rudnik željezne rude i žive. Stanovnici tog mjesta već su prije prepoznali važnost
ove kulturne baštine stvaranjem edukativne staze "Stopama Tršćanskih rudara", ali
se ova turistička atrakcija trenutno ne koristi u turističke svrhe zbog neodgovarajućih
pristupa i napuštanja marketinga ove ponude.

Procjenjujemo da turistička atrakcija rudnika i poučna staza "Stopama Tršćanskih
rudara" nudi brojne mogućnosti, ali je potrebno slijediti načela održivog razvoja kako
bi se sačuvala njegova autentičnost i integritet. U prvom dijelu rada analizirali smo
situaciju na samoj lokaciji, na temelju koje smo razvili SWOT analizu. Postavili smo
viziju koja je poslužila kao osnova za postavljanje prioritetnih područja i povezanih
aktivnosti. Kako bismo olakšali praćenje razvoja, uspostavili smo sustav pokazatelja
i praćenja tih indikatora. Razvoj lokalnog turizma ide u smjeru aktivnog integriranja
turističkih djelatnika, kulturne i prirodne baštine, gastronomije te održivog i
odgovornog turizma općenito.

Rudnik se nalazi u očuvanom prirodnom okruženju s povoljnom klimom i iznimnog
je kulturnog značaja, što je dobar razlog za razvoj održivog i ekološkog turizma, koji
je trenutno u trendu. Ovo je neotkriveno i novo odredište te može biti vrlo
zanimljivo strancima, ali treba pravilno njime upravljati. Također je važno da već
postoje zainteresirani pojedinci za daljnji razvoj. Na području Gorskog kotara nema
dovoljno obrazovanih vodiča s dovoljno znanja o rudniku. Također ne postoje osobe
zadužene za promociju mjesta ili imaju nedostatak vještina i znanja za provođenje
promocije. U svakom slučaju, u obližnjem i širem području rudnika nedostaje
144
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

dodatna ponuda koja bi unaprijedila iskustvo posjeta rudnika i produžila trajanje
boravka posjetitelja. Osim toga rudnik ima i prirodnih nedostataka (npr. poplave u
slučaju jakih kiša), kao i bliža okolica (na primjer, srušena stabla na putu do rovova).
Osim toga, za sada nije dostupna oprema kao što su kacige, svjetiljke i obuća za
siguran ulazak u rudnik.

Glavni prioritet mora biti ulaganje u osnovnu infrastrukturu. Situacija na terenu sada
zahtijeva ulaganje u opremu kako bi rudnik kao takav postao zanimljiv za sve dobne
skupine posjetitelja. U rovovima postoji sigurnosni problem. Oni su trenutno vrlo
slabo dostupni i neosvijetljeni. Drugi važan prioritet razvoja svakako je razvoj
dodatne ponude. Pogled na rovove je zanimljiv i uzbudljiv doživljaj, ali to nije
dovoljno za privlačenje potencijalnih posjetitelja. Treći prioritet trebao bi biti nov,
inovativan pristup marketingu turističkog proizvoda. Konkretno, predlažemo da
rudnik i s njime povezana iskustva postanu dostupni online i na društvenim
mrežama, koje su pristupačne i dopiru do velikog broja ljudi.
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 9
Stari vatrogasni dom i važnost drva

PETAR RADELJAK I LARISA ŽILBERT

9.1
Analiza stanja

Dobrovoljno vatrogasno društvo Prezid djeluje u Prezidu od 1886. godine. Ono je
svojim aktivnostima obogaćivalo događanja u Prezidu, uz koje je stvorena posebna
tradicija. Za potrebe Dobrovoljnog vatrogasnog društva sagrađena je vatrogasni
dom (slika 28) koji se nalazi gotovo u središtu Prezida.
Slika 28: Stari vatrogasni dom

146
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

P.Radeljak i L. Žilbert: Stari vatrogasni dom i važnost drva
147.

Stara, izvorna zgrada vatrogasnog doma danas ima funkciju vatrogasnog muzeja u
kojemu su pohranjeni i izloženi mnogi eksponati. Izložbena zbirka nalazi se u
prostorijama sadašnjeg muzeja te je obnovljena i uređena 2006. godine, kada je
Dobrovoljno vatrogasno društvo Prezid proslavilo 120. obljetnicu postojanja. U
muzeju su izložene vatrogasne uniforme i kacige koje su stare i više od stotinu godina
te prilično dobro očuvane. Najveća je vrijednost dio zbirke koji uključuje stara
vatrogasna vozila i pumpe iz 19. stoljeća te svečana pogrebna vozila u vlasništvu
DVD-a Prezid (F. Ožbolt, osobna komunikacija, 20. listopada 2017.).4

U drugoj sobi koja je bila namijenjena sastancima DVD-a čuvaju se važni stari
dokumenti, fotografije i priznanja koja svjedoče o dugoj tradiciji i marljivom radu
društva. Članovi društva i danas ovdje održavaju sastanke. Nažalost, zgrada starog
vatrogasnog doma u vrlo je lošem stanju i treba temeljitu i cjelovitu obnovu.
Ulaskom u zgradu primijetili smo značajnu prisutnost vlage u sobi zbog blizine vode
koja teče neposredno uz zgradu, a za vrijeme obilnih kiša prostori doma budu
poplavljeni. Zidovi starog doma natopljeni su vodom i oronuli. Zbog toga objekt
nije pogodan za čuvanje starih dokumenata i fotografija te se oni najvrjedniji, arhiva
i dnevnik društva, čuvaju izvan njega.

Pored ulaza u stari vatrogasni dom nalazi se stubište koje vodi do potkrovlja i
nekadašnjeg kontrolnog tornja. U potkrovlju, koje je u potpunosti izrađeno od drva,
možemo pronaći još vatrogasne opreme i povijesnih predmeta kojima su potrebni
čišćenje i obnova. Potkrovlje bi bilo pogodno za uređenje i proširenje muzejske
zbirke, ali je zbog dotrajalosti potrebna cjelovita obnova zgrade. Toranj starog
vatrogasnog doma, koji je nekada služio za praćenje i upozoravanje mještana u
slučaju požara, izrađen je od drveta. Do tornja se može doći stepenicama, no one
nisu previše sigurne, a dodatan strah izaziva i roj pčela koje su pod krovom tornja
smjestile svoje košnice.

Pretpostavljamo da bi duga i bogata povijest vatrogasne postrojbe Prezida, koja
datira iz 1886. godine, zajedno s očuvanom vatrogasnom opremom unutar prostora
sadašnjeg vatrogasnog muzeja mogla biti zanimljiv turistički sadržaj te od velike
kulturno – povijesne vrijednosti. Zbog trenutne površine i stanja izloženih objekata,
stari vatrogasni dom može biti važan samo kao jedan dio zajedničke turističke
ponude Prezida i okolice. Uzmemo li u obzir sve administrativne i pravne probleme,

4 Slika 28: Stari vatrogasni dom (slika lijevo) Izvor: Lasten.
148
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

ne vidimo mogućnost da se zbirka vatrogasnog doma proširi na obližnji objekt, već
je potrebna cjelovita obnova i uređenje stare zgrade i izložbe.

Vatrogastvo se u Prezidu razvilo uglavnom zbog praktične potrebe za zaštitom
okoliša i gospodarskih aktivnosti, što je u prošlosti bilo karakteristično za to mjesto.
Područje Prezida usko je povezano s obradom drva jer se nalazi na veoma
šumovitom području. Potreba za razvojem vatrogastva nastala je zbog toga što je
nekontrolirana sječa drveća uzrokovala velik broj požara. Drvo se tradicionalno
koristilo za gradnju kuća, za što su uglavnom koristili prirodne resurse, tj. kamen i
drvo. I vatrogastvo i iskorištavanje drva uvijek su bili prisutni na području Prezida.
Budući da se drvna industrija sve više razvijala, na ovom je području osnovano
podosta pilana. Začetnik pilana bio je Vilhar, koji je 1847. godine osnovao prvu
pilanu u Prezidu koja je ujedno i prva pilana na području Gorskog kotara. Kasnije
su započele s radom pilane u Mlakama i Milanovom Vrhu (Dobrovoljno vatrogasno
društvo Prezid, 2006, str. 11, 50). No, s vremenom su pilane propale. Zanimljivo je
da je prvi gradski vodovod u potpunosti izrađen od drva i imao je dužinu od 940
metara.

Godine 1911. drveni je vodovod zamijenjen željeznim (Dobrovoljno vatrogasno
društvo Prezid, 2006, str. 50). Primjerci izvornih drvenih vodovodnih cijevi čuvaju
se u starom vatrogasnom domu. U Prezidu i okolici uz potoke Trbuhovicu i Mlake
izgrađeno je i nekoliko mlinova koji su mljeli pšenicu, no danas od njih ništa nije
ostalo. Obrtnička je aktivnost tijekom godina opadala, a više gotovo nema niti
tradicionalne proizvodnje krovnih „šindri”. Znanje o takvom načinu obrade drva
sačuvano je među stanovništvom Prezida, no polako se i ono zaboravlja.
Pretpostavljamo da bi se ovaj zanimljivi postupak izrade krovišta mogao uključiti u
turističku ponudu Prezida te na taj način očuvati i zaštititi tradiciju.

P.Radeljak i L. Žilbert: Stari vatrogasni dom i važnost drva
149.

Slika 29: Izrada šindre
Izvor: Lasten.

9.2
SWOT analiza

SWOT analiza na području vatrogastva prikazana je u tablici 15. Ona prikazuje
prednosti, nedostatke, mogućnosti i prepreke utvrđene analizom trenutne situacije
na području vatrogastva i važnosti drva u Prezidu te njihovo potencijalno korištenje
u turističke svrhe.

150
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Tablica 15: SWOT analiza starog vatrogasnog doma i važnosti drva

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
duga tradicija rada Dobrovoljnog
vatrogasnog društva Prezid
−
bogata
povijesna
kolekcija
vatrogasne
opreme
dobro
je
očuvana
−
zgrada starog vatrogasnog doma
vrlo je pogodna kao mjesto za
izložbu eksponata
−
bogatstvo prirodnih resursa (drvo)
−
snažna povezanost s drvom kroz
povijest
−
zgrada starog vatrogasnog doma u
lošem je stanju i neprikladna za
obavljanje funkcije muzeja te joj je
hitno potrebna obnova
−
obližnji izvor vode pored starog
vatrogasnog
doma
zagađen
je
fekalijama,
stoga
je
zapreka
potencijalnim turistima, a i prijetnja
zbog poplave objekta
−
vlaga uništava stari vatrogasni dom
−
drvna industrija i obrt izumiru
−
tradicionalni krovni pokrivači više se
ne koriste
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
uključivanje
starog
vatrogasnog
doma
i
povijesti
vatrogasne
postrojbe
u
turističku ponudu
Prezida
−
dobivanje razvojnih sredstava iz EU
fondova
−
obnova starog vatrogasnog doma i
uređenje muzeja
−
obnova i proširenje muzejske zbirke
i uključivanje važnosti drva u
izložbeni odjel
−
proces izrade šindre prikladna je
tema za priču koja predstavlja Prezid
i njegovu povezanost s obradom
drva
−
iseljavanje
mladih,
što
znači
nedostatak aktivnih ljudskih resursa
i interesa za razvoj
−
birokratske
prepreke
na
polju
prostornih i razvojnih ciljeva
−
zagađenje vodnih resursa
−
nepoštivanje povijesne i kulturne
baštine
−
nemogućnost dobivanja razvojnih
sredstava

U budućoj turističkoj slici, koja će Prezid predstaviti u cjelini, zasigurno vidimo i stari
vatrogasni dom. Na prvi pogled ovo svjedoči o povijesti vatrogastva na tom
području i dugotrajnom djelovanju dobrovoljnog vatrogasnog društva, što je
pridonijelo razvoju mjesta kakvo je danas. Prednost vidimo u tradiciji i povezanosti
DVD-a Prezid, trenutnoj zbirci i samoj lokaciji na kojoj su izloženi eksponati koji
imaju veliku povijesnu vrijednost. Uz to, područje je bogato drvnim resursima i usko
P.Radeljak i L. Žilbert: Stari vatrogasni dom i važnost drva
151.

je povezano s drvom i njegovom upotrebom. Kao nedostatak istakli smo oronulu
zgradu starog vatrogasnog doma koja je natopljena vlagom te neprikladna za čuvanje
starina. Odmah uz zgradu nalazi se izvor vode koji je zagađen i treba sanaciju. Jedan
je od nedostataka i izumiranje drvne industrije i obrta te zaboravljanje tradicionalne
proizvodnje krovišta od šindre.

Uključivanje kulturno – povijesne baštine starog vatrogasnog doma i DVD-a Prezid
u turističku ponudu Prezida vidimo kao priliku za razvoj i očuvanje tradicije. U našoj
je viziji hitno potrebna obnova starog vatrogasnog doma, što će stvoriti uvjete za
daljnji razvoj. Može se pokušati dobiti sredstva iz EU fondova povezivanjem i
planiranjem. Priliku vidimo u proširenju zbirke jer postoji mnogo neiskorištenih
predmeta koji bi nakon restauracije mogli biti uključeni u muzejsku zbirku. Budući
da muzejska zbirka već ilustrira povijesnu upotrebu drva (drveni vodovod), jedan bi
odjel mogao biti posvećen isključivo upotrebi drva, a mogao bi obuhvaćati i
postupak izrade tradicionalnog krovišta. Opasnosti za razvoj uglavnom su
birokratske prepreke u postizanju ciljeva i dobivanju sredstava, a napredak uvelike
može usporiti loša demografska slika i iseljavanje mladih. Ako ne naglasimo važnost
kulturno – povijesne baštine, ona će potonuti u zaborav.

9.3
Vizija

Stari će vatrogasni dom ili vatrogasni muzej do 2025. godine postati cijenjen spomenik kulture u
kojemu će se poštivati duga tradicija i povijest prezidskog vatrogasnog društva, održavati lokalna
povezanost i aktivno raditi na polju očuvanja i zaštite povijesne i kulturne baštine, odnosno
muzejske djelatnosti. Upotrebom drvnih resursa, revitaliziraju se drvne zanatske djelatnosti te se
čuva tradicionalni postupak izrade krovišta.

Mjesna zajednica Prezida u budućnosti želi oživjeti svoje mjesto te ga popularizirati.
U tu svrhu trebalo bi osigurati odgovarajuće životne uvjete za stanovništvo
uključujući ekonomsko jačanje područja i stvaranje radnih mjesta. Idealno rješenje
bio bi razvoj turizma, što bi lokalnom stanovništvu omogućilo bavljenje turističkim
aktivnostima i uslugama, a istovremeno privuklo posjetitelje. Kao turistička
destinacija Prezid bi se trebao usredotočiti na povezivanje ekoloških i kulturnih
čimbenika, koji su preduvjet za daljnji razvoj održivog turizma. Stari vatrogasni dom
samo je jedan kulturno – povijesni objekt koji treba uvrstiti u integriranu turističku
ponudu Prezida.

152
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Da bi se ostvarila vizija Prezida, moraju se poštivati načela održivog, odgovornog i
zelenog turizma, što znači da se pažnja poklanja okolišu, gospodarstvu i dobrobiti
stanovništva. Velike mogućnosti razvoja ukazuju se na području aktivnog ili
rekreacijskog turizma i zelenog turizma, ali i na polju kulturno – povijesne ponude.
Iz tog razloga postavili smo dolje navedena prioritetna područja.

9.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: RAZVOJ TURISTIČKE PONUDE KOJA ĆE
UKLJUČITI KULTURNO – POVIJESNU BAŠTINU STAROG
VATROGASNOG DOMA I DOBROVOLJNOG VATROGASNOG DRUŠTVA
PREZID

Prvo prioritetno područje postavljeno je prema sposobnostima koje smo uočili na
polju kulturno – povijesne baštine uvidom u rad Dobrovoljnog vatrogasnog društva
Prezid te baštinom koja je rezultat duge tradicije vatrogastva u Prezidu. Uvidjeli smo
važnost njegova očuvanja i zaštite, stoga vjerujemo da ovaj dio Prezida treba naglasiti
i ojačati uspostavljanjem turističke ponude. U nastavku su iznijete razvojne mjere
koje bi to omogućile.

Mjera 1: obnova starog vatrogasnog doma

Starom vatrogasnom domu, koji je u prošlosti obnovljen i pretvoren u muzej, zbog
dotrajalosti zgrade i velike količine vlage potrebna je cjelovita obnova. Za potrebe
vatrogastva u blizini je izgrađen nov vatrogasni dom. Prostorije starog vatrogasnog
doma koriste se za čuvanje stare vatrogasne opreme, dokumenata i priznanja koji
svjedoče o radu DVD-a Prezid. Projekt obnove zahtijeva strateško planiranje, koje
će omogućiti dobivanje sredstava i izradu plana gradnje, a potom i konačnu obnovu.
Obnovljeni vatrogasni muzej mora sadržavati izvorne arhitektonske elemente i
uklapati se u okolicu Prezida, što je sa stajališta održivog razvoja vrlo važan čimbenik.
Tijekom gradnje ne smije se zaboraviti na vanjske utjecaje na zgradu, kao što je voda,
te treba naći odgovarajuća rješenja kako bi se spriječila oštećenja zgrade i poboljšala
njena funkcionalnost. Budući da će objekt biti namijenjen muzejskoj djelatnosti,
prevencija negativnih učinaka vode i vlage bitna je za dugoročno skladištenje
izložbenih predmeta. Predlažemo da se uredi i potkrovlje te da se i ono koristi u
svrhu izložbe. Toranj vatrogasnog doma izgrađen je od drva, stoga bi trebao zadržati
P.Radeljak i L. Žilbert: Stari vatrogasni dom i važnost drva
153.

svoju autentičnost, ali je potrebno osigurati siguran pristup atraktivnoj osmatračnici
na vrhu.

Mjera 2: proširenje postojeće muzejske zbirke te njezin smještaj u izložbeni
prostor

Možemo reći da je srce starog vatrogasnog doma vrijedna zbirka vozila, pumpa,
vatrogasne opreme, fotografija, dokumenata i nagrada DVD-a Prezid. Kolekcija se
može sačuvati i zaživjeti jedino ako za to postoje odgovarajući uvjeti. Dom ima važnu
povijesnu i kulturnu vrijednost za Prezid i njegove stanovnike, a omogućuje i
turističku upotrebu koja bi mogla biti od dugoročne koristi. Velike mogućnosti
vidimo u predmetima koji još nisu dio muzejske zbirke te još uvijek čekaju svoj
izložbeni prostor. U potkrovlju se nalazi mnogo zanimljivih predmeta kojima je
potrebno čišćenje, obnova, a prije svega prikladno mjesto za skladištenje i izložbu.
Potrebno je napraviti popis predmeta, razmisliti o rasporedu prostora te unutar njega
napraviti tematske cjeline prema kojima bi se predmeti razvrstavali. Pojedinačni
predmeti ili skupne muzejske zbirke obično su jasno kategorizirani te označeni
naslovima i opisima. Uspjeh druge i treće mjere uvjetovan je uspješnom realizacijom
prve, odnosno obnovom starog vatrogasnog doma. Svi napori i resursi moraju se
posvetiti postizanju ovog cilja, a sljedeći će koraci biti mnogo jednostavniji i mogu
zahtijevati samo dobru mjeru kreativnosti i građanske inicijative.

Mjera 3: uspostava vatrogasnog muzeja kao turističkog proizvoda koji će biti
važan dio kulturnog – povijesnog dijela sveobuhvatne turističke ponude
Prezida

Cilj treće mjere je uspješno djelovanje Vatrogasnog muzeja, koji će biti među
ključnim dijelovima sveobuhvatne turističke ponude Prezida te će uspješno čuvati i
predstavljati kulturnu baštinu vatrogasne zajednice. Ključ ove mjere je uspostaviti
organiziranu promociju i potaknuti dolazak turista. Potrebno je uspostaviti trajni rad
muzeja tako da se odredi radno vrijeme i cijena ulaznica prema potrebama koje će se
s vremenom pojaviti.

154
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: UKLJUČIVANJE UPOTREBE DRVA U
TRADICIONALNI PROCES IZRADE ŠINDRE U TURISTIČKOJ PONUDI

Ovo prioritetno područje odnosi se na ponovnu uspostavu održive upotrebe drva i
uključivanja u ponudu tradicionalnog postupka izrade krovišta od šindre. Davno
umrlu industriju potrebno je preusmjeriti na održivu upotrebu drvnih resursa što bi
pomoglo jačanju lokalne povezanosti te potaklo revitalizaciju obrta i rukotvorina.

Mjera 1: promocija i revitalizacija drvnog obrta i rukotvorina

Upotreba drva izgubila je svoj značaj otkako je drvna industrija pretežno izumrla.
Potrebno je poticati oživljavanje korištenja drva u obrtničke svrhe tako da će budući
zanatski proizvodi imati dodatnu vrijednost i predstavljati lokalno okruženje.
Korištenje lokalnih drvnih resursa mora biti odgovorno, a rezultat moraju biti
kvalitetni proizvodi koji će se nadovezati na vidljivost i izvrsnost destinacije. Prezid
nema samo ekološku povezanost s drvom, već i povijesnu jer je drvo nekada ovdje
bilo temelj ekonomije. Danas je vizija Prezida drugačije orijentirana pa je za uspješan
i dugoročan razvoj turizma potrebno slijediti održive trendove poštujući pri tome
povijest i entitet destinacije. Predlažemo organizaciju radionica o korištenju drva u
razne svrhe kako bi se pobudilo zanimanje za obrtničke djelatnosti.

Mjera 2: promocija značenja i postupka izrade tradicionalnog krovišta

Postupak izrade šindre zanimljiv je s gledišta tradicionalne gradnje te ujedno
predstavlja život kakav su nekada imali stanovnici Prezida. Da bi se taj način
pokrivanja krovova sačuvao i dobio na dodatnoj vrijednosti, smisleno je od toga
stvoriti priču i tako pokazati njezin značaj i povijesnu vezanost za Prezid. Ako je
moguće, važnost upotrebe drva treba predstaviti zajedno s vatrogastvom na način
da se u vatrogasnom muzeju uredi odjel s temom upotrebe drva gdje bi bila
predstavljena proizvodnja šindre uz stari drveni vodovod.

Mjera 3: rekonstrukcija starog mlina

Na području Prezida nekoć je pored izvora vode radilo nekoliko mlinova, od kojih
danas ništa nije ostalo. Izgradnja replike starog mlina obogatila bi turističku ponudu
i dodatno ojačala povezanost s drvom. Moguće je da se ovaj objekt koristi i za
radionice i predavanja na temu gospodarenja drvom.
P.Radeljak i L. Žilbert: Stari vatrogasni dom i važnost drva
155.

9.5
Pokazatelji i nadzor

Provedba nadzora preporučljiva je i potrebna za praćenje napretka prema
postavljenim ciljevima (tablica 16). Praćenjem provjeravamo situaciju, na temelju
čega utvrđujemo treba li u mjere uvesti promjene ili rješenja prilagoditi trenutnoj
situaciji. Za sva gore navedena prioritetna područja, situacija bi se tijekom prve
godine nadzirala svakih šest mjeseci, a zatim svakih dvanaest mjeseci.

Tablica 16: Pokazatelji i praćenje starog vatrogasnog doma i značaj drva

Prioritetno područje 1: Razvoj turističke ponude koja će uključiti kulturno –
povijesnu baštinu starog vatrogasnog doma i Dobrovoljnog vatrogasnog društva
Prezid
Mjera 1: obnavljanje starog
vatrogasnog doma
Pokazatelj 1: Izrada plana
gradnje, dobivanje
financijskih sredstava te
izvođača radova očekuju se
do kraja 2020. godine
Praćenje: Trenutno stanje
za prioritetno područje 1
treba provjeriti analizom
podataka o dobivenim
sredstvima za obnovu
starog vatrogasnog doma,
stanju muzeja, izložbenim
predmetima i broju
posjetitelja.
Pokazatelj 2: Završetak
gradnje obnovljenog
vatrogasnog muzeja
očekuje se do 2025. godine
Mjera 2: proširenje postojeće
muzejske zbirke te njezin
smještaj u izložbeni prostor
Pokazatelj 1: Broj
eksponata u muzeju
uvećan je za 30 % u
razdoblju od 2018. do
2025. godine
Pokazatelj 2: Svečano
otvorenje novog
vatrogasnog muzeja do
2025. godine
Mjera 3: uspostava
Vatrogasnog muzeja kao
turističkog proizvoda koji će
biti važan dio kulturnog –
povijesnog dijela
sveobuhvatne turističke
ponude Prezida
Pokazatelj 1: Uključivanje
vatrogasnog muzeja u
najmanje tri nova
promotivna materijala
Pokazatelj 2: povećan broj
posjeta vatrogasnom
muzeju, za 10 % godišnje
Prioritetno područje 2: Uključivanje upotrebe drva i tradicionalni proces izrade
šindre u turističkoj ponudi
Mjera 1: promocija i
revitalizacija drvnog obrta i
rukotvorina
Pokazatelj 1: Do 2025.
godine bit će provedeno
najmanje 10 radionica o
preradi i korištenju drva
Praćenje: Za prioritetno
područje 2 situacija bi se
provjerila analizom
podataka o broju
156
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Pokazatelj 2: Revitalizacija
drvnih zanata i
rukotvorina za 20 % do
2025. godine
izvedenih radionica i
prezentacija o korištenju
drva te novim obrtničkim
aktivnostima povezanim s
drvom
Mjera 2: promocija značenja
i postupka izrade
tradicionalnog krovišta
Pokazatelj 1: Uređenje
izložbenog dijela u
vatrogasnom muzeju koji
će predstaviti upotrebu
drva i postupak izrade
krovišta od šindre
Pokazatelj 2: Provedba
najmanje deset
prezentacija tradicionalne
proizvodnje šindre u
odgojno-obrazovnim i
sličnim ustanovama do
2025. godine
Mjera 3: rekonstrukcija
starog mlina
Pokazatelj 1: Odabir
lokacije, priprema planova
za gradnju i dobivanje
sredstava i izvođača radova
do 2020. godine
Pokazatelj 2: Do 2025.
godine obnovljen je mlin

9.6
Sažetak

Iz svega navedenog zaključujemo da u Prezidu još uvijek ima puno neiskorištenih
prilika koje bi pravim i održivim pristupom mogle osigurati procvat mjesta. U ovom
dijelu raspravljali smo o području vatrogastva i korištenju drva te iznijeli neke
prijedloge za koje vjerujemo da bi značajno pridonijeli vidljivim promjenama u
Prezidu i ujedno bili početak turističkih događaja u ovom mjestu. Kultura i tradicija
faktori su koji Prezidu daju osobnost i autentičnost, stoga je nužno da oni ostanu
ključni i reprezentativni dio cjelokupne slike tog kraja.
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 10
Selankin mlin

TANJA HLEBEC I IRENA LAZANSKI

10.1
Analiza stanja

Podno Svete gore, gdje izvire rječica Gerovčica, smjestilo se selo Zamost. Selo se
prvi put spominje 1498. godine u zemljišnim knjigama Kočevja, kao samostalno
naselje Bei der Prucken pored rijeke tada zvane Ossionica. Zbog svog položaja uz
rijeke Čabranku i Kupu, selo je oduvijek imalo važnu trgovačku ulogu. U svom
kratkom toku, Gerovčica tijekom cijele godine ima dovoljno velik protok, stoga je u
prošlosti pokretala čak 5 vodenih pogona: pilane, mlinove, kovačke čekiće, a neko
vrijeme i malu hidroelektranu (Jurić, Muhvić, Pochobradsky i Jakovljević, b. d.).
Blizu izvora Gerovčice leži domaćinstvo obitelji Kovač („Jezirci”), pored kojega se
još danas nalazi stara pilana s vodenom turbinom. Zanimljivo je da je turbina osim
pile napajala i mlin i kovački čekić koji je sada izložen u muzeju u Čabru. Uz čekiće,
postoje i drugi alati potrebni za kovanje i piljenje. 1938. godine ta je turbina napajala
prvu hidroelektranu na tom području i pružala struju susjednim selima. Svaka je kuća
imala samo jednu žarulju, koja je navečer kratkim treptanjem objavljivala da se
cjelodnevni rad privodi kraju i da će struja za taj dan nestati (Palčava šiša Plešce, b.
d.).
158
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Na istom potoku još uvijek djeluje Selankin mlin (slika 30). To je mlin na vodeni
pogon, a nalazi se u Zamostu, na rijeci Gerovčici. Vlasnik je obitelj Žagar, koja je po
svome mlinu poznata od 1751. godine. Mlinom trenutno upravlja gospodin Andrej
Žagar. Obitelj Žagar do danas je sačuvala mlinove s trima kamenima koji su
stoljećima mljeli kukuruz, pšenicu, ječam i zob iz okolnih naselja na hrvatskoj i
slovenskoj strani. I danas se tamo može dobiti svježe mljeveno brašno. Uz svoju
glavnu djelatnost, u prošlosti su od lokalnih lovaca kupovali i obrađivali kožu divljih
životinja, ulovljenih u okolnim šumama, kao i kožu domaćih životinja. Usmena
predaja govori da je lovac za dva krzna kune mogao dobiti kravu (Turistička
zajednica grada Čabra, b. d.a.).

Slika 30: Selankin mlin
Izvor: Lasten.

Vanjski i unutrašnji dio mlina vrlo su očuvani jer je mlin održavan te prikazuje stanje
kakvo je bilo u prošlosti. Proizvodi se također dobivaju iz starog drvenog mlina. Uz
mlin, vlasnik se bavi pčelarstvom te prodajom vlastitog meda (slika 31).

T. Hlebec i I. Lazanski: Selankin mlin
159.

Slika 31: Pčelinjak kod Selankinog mlina
Izvor: Lasten.

Selankin mlin promovira se putem Turističke zajednice grada Čabra i lokalnih
turističkih agencija. Za jači i bolji razvoj potrebno je u svoj turistički proizvod
uključiti još jedan proizvod te se povezati regionalno, ali i šire. Tako bi se omogućilo
povezivanje svih turističkih gospodarstava u regiji, a preporučujemo i da se
informacije o mlinu i njegovom brašnu pojavljuju na sajmovima, u suvenirnicama te
na drugim turističkim mjestima. Trenutno je Selankin mlin povezan s turističkim
gospodarstvom Kovač koje brašno mljeveno u mlinu koristi za pripremu jela od
pastrva (A. Žagar, osobna komunikacija, 20. listopada 2018.). Njihovu je brošuru
moguće dobiti jedino u Palčavoj šiši.

10.2
SWOT analiza

U nastavku je predstavljena SWOT analiza Selankinog mlina za koju je pripremljena
razvojna strategija. Prikazane su prednosti, nedostaci, kao i mogućnosti i prepreke
povezane s radom i organizacijom Selankinog mlina. Svi dijelovi analiza prikazani su
u tablici 17.

160
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Tablica 17: SWOT analiza Selankinog mlina

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
povoljan geografski položaj
−
prirodni resursi – rijeka Gerovčica i
njezin cjelogodišnji tok
−
nema konkurencije na tom području
−
postojeća ponuda
−
jednostavna obnova (upotreba kamena i
drva)
−
mlin je još uvijek u funkciji
−
mljevenje brašna na starinski način
−
ponuda i prodaja brašna
−
ponuda i prodaja meda
−
ponuda i prodaja jabuka
−
nema ulaganja u turističku
infrastrukturu
−
nedostatak promocije (nema web-
stranice ni brošura)
−
preskromna ponuda vrsta brašna
−
nedovoljno prepoznatljiv turistički
proizvod zbog loše obilježene lokacije
−
prespora prilagodba turističke ponude
trendovima u turizmu
−
nedovoljna povezanost lokalnih
zajednica
−
neprikladan logotip
−
niska cijena ulaznica
−
nema dodatne pomoći kod posjeta
velikih turističkih grupa
−
ne postoji prezentacija mlina koja bi
bila prilagođena ciljanoj skupini
−
nema nasljednika
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
blizina susjednih zemalja i državnih
granica
−
interes zajednice za razvoj turizma
−
popularnost meda i njegovo ljekovito
djelovanje
−
prekrasno okruženje za uređenje
izletišta i klupa na travnjaku pored
mlina
−
sajmovi lokalnih i širih zajednica kao
opcija promocije
−
iseljavanje obrazovanog stanovništva
−
prespor razvoj infrastrukture i
nadgradnje
−
preusmjeravanje turista na razvijenije i
aktualnije turističke destinacije
−
loša povezanost turističkih pružatelja

U SWOT analizi prednosti ukazuju na povoljan geografski položaj i prirodne resurse
(blizina izvora rijeke Gerovčice koja pokreće mlin, nikada ne presušuje i ima
cjelogodišnji protok). Sljedeća prednost Selankinog mlina je postojeća turistička
ponuda jer je mlin u funkciji od 1751. godine i jedini je mlin na vodeni pogon u regiji
koji još uvijek djeluje. Zbog korištenja prirodnih resursa, poput drva za izradu mlina
i kamena za mljevenje brašna, obnova ne bi bila previše zahtjevna jer bi se drvo i
kamen mogli dobiti iz okoliša: kamen sa Svete gore kakav je bio vađen u prošlosti te
drvo iz okolnih šuma. Jedna je od prednosti i mogućnost mljevenja brašna na stari
T. Hlebec i I. Lazanski: Selankin mlin
161.

način jer upravo to dodatno povećava vrijednost turističkom proizvodu i održivom
radu. Zbog mogućnosti mljevenja brašna, mlin već ima postojeću zalihu kukuruznog
brašna. Osim kukuruznog brašna, na toj se destinaciji mogu kupiti i jabuke i med.

Analiza također opisuje nedostatke na koje smo naišli u Selankinom mlinu. Jedan od
njih je taj što do sada nije bilo puno ulaganja u turističku infrastrukturu. Sljedeće je
nedostatak promocije; mlin nema web-stranicu na kojoj bi turisti mogli dobiti
informacije o postojanju mlina i njegovoj ponudi. Brošure su se u prošlosti tiskale,
no sada ih više nema. U ponudi je samo kukuruzno brašno, no ponuda bi se mogla
povećati uvođenjem pšeničnog, raženog i heljdinog brašna. Kukuruzno brašno nema
široku primjenu u kućanstvu, dok je uporaba raženog i heljdinog brašna u porastu.
Ne postoji putokaz koji bi turiste usmjeravao prema Selankinom mlinu. Znak stoji
tek uza sam mlin, ali se ne vidi s ceste. Temelj je održivog razvoja integracija lokalne
zajednice, koja je ovdje tek u povojima. Potrebna je bolja povezanost turističkih
pružatelja kako bi turisti stekli kvalitetno iskustvo zahvaljujući sveobuhvatnoj
ponudi. Pod nedostatke naveli smo i neprikladan logotip gdje se u prvom planu
oglašavaju proizvodi od meda, koji spadaju u dodatnu ponudu, a ne mlin koji je
primarna djelatnost. Nedostatak je i spomenuta niska cijena ulaznica koja bi svakako
trebala biti veća jer je vrijednost iskustva veća od trenutne cijene. Viša cijena turistima
bi omogućila prikaz mljevenja brašna na stari način te upoznavanje tradicije koja
proizlazi iz njega. Vlasnik radi sam, što je ujedno nedostatak iz kojeg može nastati
velika opasnost jer, prema njegovim riječima, nema nasljednika, a među mladima u
njihovoj obitelji ne postoji interes za nastavkom tradicije. To se najviše očituje kod
posjeta veće skupine turista gdje vlasnik sam predstavlja mlin i njegovu ponudu, koja
je jednaka za sve ciljne skupine.

SWOT analiza pokazala je i nekoliko prilika. Prva i najveća prilika u okolici je blizina
susjednih država i državne granice, što to mjesto stavlja na vrlo pristupačan položaj
i povećava mogućnosti za razvoj turizma. U posljednje vrijeme povećao se interes
zajednice za razvoj turizma, u čemu možemo vidjeti prve pokušaje razvoja održivog
i ekološkog turizma. Zbog dobrog i atraktivnog položaja, jedna mogućnost je
uređenje travnjaka oko mlina što bi uvelike privuklo turiste i povećalo zanimanje za
mlin. Potražnja za domaćim proizvodima od meda raste pa se predlaže proširenje
ponude te povećanje cijene proizvoda. Preporučujemo da vlasnik ili suvlasnik mlina
prisustvuje sajmovima lokalnih zajednica na tom području jer bi to povećalo interes
ljudi koji bi posljedično kupovali njegove proizvode. Ovo bi ujedno bio izvrstan
oblik promocije mlina.
162
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Rizici iz okolice, koji su utvrđeni SWOT analizom, pokazuju trend velikog iseljavanja
obrazovanih i mladih ljudi iz regije, a time i napuštanje starih zanata i tradicije. S
većim naglaskom na održivom turizmu, evidentan je polagani razvoj turističke
infrastrukture i nadgradnje te polagano prilagođavanje turističke ponude s obzirom
na aktualne trendove u turizmu. Kako turistička destinacija i turistička ponuda
trenutno nisu dovoljno razvijeni zbog neprepoznatljivosti destinacije, turisti se
preusmjeravaju u razvijenija i aktualnija turistička odredišta. Opasnost se očituje i u
lošoj povezanosti turističkih pružatelja jer zbog nepovezanosti ponude nema
dodatne promocije mlina.

10.3
Vizija

U razdoblju od 2019. do 2025. godine, Selankin mlin postat će atraktivno odredište, konkurentno
i održivo razvijeno, gdje će turisti moći doživjeti bogato iskustvo te uživati u prirodi i bogatoj
kulturnoj baštini.

Selankin mlin je mlin na vodeni pogon, smješten u Zamostu na rijeci Gerovčici.
Turisti će u lijepo uređenoj suvenirnici moći kupiti razne vrste brašna te proizvode
od meda i jabuka. Bit će moguće iznajmiti prostor za piknik, gdje će grupe turista
moći uživati u pogledu na prekrasnu okolicu i Selankin mlin. Za to će vrijeme i šire
područje sjevernog dijela Gorskog kotara postati mjesto čiji stanovnici žive
kvalitetno i postižu uspjeh, što će dodatno privući brojne posjetitelje.

10.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: NOV OBLIK PROMOCIJE

Promocija Selankinog mlina trenutno gotovo da i ne postoji. U prošlosti se mlin
oglašavao brošurama, no danas tih brošura više nema. Tako je mlin izgubio jedino
sredstvo promocije koje je imao. Veliki nedostatak u promociji mlina je i taj što nema
vlastitu web-stranicu niti se predstavlja na društvenim stranicama. Ispred mlina nema
znaka koji bi označivao turističku destinaciju, stoga turisti koji putuju kroz taj kraj ne
znaju da tamo postoji mlin. Iako mlin ima logotip, on je neprikladan jer se na njemu
nalazi pčela, a glavna je turistička atrakcija zapravo mlin. Novi način promocije
uključivao bi suradnju s lokalnim turističkim gospodarstvima.

T. Hlebec i I. Lazanski: Selankin mlin
163.

Mjera 1: izrada novog promocijskog materijala

Kao što smo već spomenuli, mlin nema svoju web-stranicu niti ikakav drugi
promotivni materijal, što mu nanosi veliku štetu na polju promocije. Predlažemo
izradu web-stranice Selankin mlin, koju bi mogao osmisliti i izraditi nećak vlasnika
koji radi kao programer web-stranica u Zagrebu, stoga bi izrada stranice bila
besplatna. Na zahtjev vlasnika, na web-stranici turisti bi bili obavješteni da je posjet
moguć samo uz prethodnu najavu. Jedini trošak promocije bile bi brošure koje bi se
dijelile na lokalnim turističkim gospodarstvima i sajmovima.

Mjera 2: putokaz

Putokaz koji bi trebao označavati turističku destinaciju postavljen je na
neprikladnom mjestu uz rijeku. Zbog svog položaja, znak se ne vidi s ceste pa turisti
u prolazu ne mogu znati da se tamo nalazi mlin na vodeni pogon. Predlažemo
postavljanje putokaza na prikladno vidljivo mjesto uz cestu. Putokaz bi trebao imati
osnovne informacije o mlinu i glavnim proizvodima koje nudi, što bi bilo dovoljno
za privlačenje turista.

Mjera 3: izrada novog logotipa

Logotip Selankinog mlina trenutno je pčela što nije primjereno jer bi se trebao
reklamirati mlin. Iako se proizvodi od meda zaista nude, oni spadaju u dodatnu
ponudu, dok je mlin glavna djelatnost. Predlažemo izradu novog logotipa sa slikom
mlina koji bi bio prisutan na promotivnom materijalu.

Mjera 4: povezanost s drugim turističkim gospodarstvima

Mlin je povezan samo s jednim lokalnim turističkim gospodarstvom, odnosno s
turističkim gospodarstvom Kovač (koje se nalazi na slovenskoj strani), gdje se
isporučuje kukuruzno brašno koje se koristi za pripremu jela (pastrve na mlinarski
način). Prijedlog je povezivanje mlina s drugim turističkim gospodarstvima gdje bi
se, uz upotrebu brašna, mogle dijeliti i promotivne brošure Selankinog mlina. Brašno
i ostali proizvodi izrađeni u Selankinom mlinu mogli bi biti osnova za pečenje
krušnih proizvoda na turističkim gospodarstvima i restoranima u okolici, što bi
dodatno naglasilo važnost integracije i održivog rada.

164
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 5: sudjelovanje na sajmovima

Vlasnik mlina trenutno ne posjećuje sajmove i ne promovira svoje aktivnosti.
Predlažemo sudjelovanje na sajmovima u regiji i izvan nje jer bi se tamo mogli
prodavati proizvodi, a mlin bi dobio nova sredstva za promociju.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: POVEĆANJE KVALITETE TURISTIČKE
PONUDE

Mlin nema odgovarajuću prezentaciju u odnosu na ciljanu publiku te je ona jednaka
za sve posjetitelje. Vrlo je važan korak odrediti skupine posjetitelja i osmisliti različite
proizvode i načine predstavljanja mlina ciljnim skupinama. Važno je iskoristiti i
mogućnosti koje nudi Selankin mlin te pokazati običaje i navike koje povećavaju
vrijednost, a upravo to može biti presudno. Ponuda sadrži samo kukuruzno brašno
te ograničene količine meda i jabuka. Mlin već ima mogućnosti razviti svoju ponudu
i podići njezinu kvalitetu, ali ih ne koristi na prikladan način.

Mjera 1: prikladna prezentacija mlina za sve turističke grupe

Predstavljanje mlina provodi se na isti način za sve ciljne skupine što nije baš
prikladno. Prijedlog je pripremiti različite prezentacije za različite ciljne skupine, npr.
za djecu, adolescente, starije osobe itd. Potrebno je prilagoditi se svakoj ciljnoj
skupini jer svaka od njih ima različite potrebe i interese. To je jedan od razloga zašto
mlin ne doseže najvišu razinu u pogledu kvalitetne ponude.

Mjera 2: proizvodi od meda

Med spada u dodatnu ponudu, što je nedovoljno u pogledu potražnje. Predlažemo
veći broj košnica, a time i količine proizvoda od meda poput medice, propolisa i saća.
Očekuje se da će cijena proizvoda biti viša jer su trenutno domaći proizvodi od meda
vrlo traženi i na tržištu dosežu visoke cijene.

T. Hlebec i I. Lazanski: Selankin mlin
165.

Mjera 3: proizvodi od jabuka

Zbog dovoljnog broja nasada jabuka mogli bi se prodavati proizvodi od jabuka poput
octa, suhog voća i jabukovače. Jabučni proizvodi dodali bi vrijednost mlinu i njegovoj
ponudi. Na tržištu rastu cijene domaćih proizvoda pa bi, s obzirom na okoliš i
dovoljnu količinu voćaka jabuka, povećali ponudu i osigurali da bude još bolja.

Mjera 4: različite vrste brašna

Glavna je ponuda mlina kukuruzno brašno koje kućanstva ne koriste toliko kao
pšenično, pirovo ili heljdino brašno. Iz tog razloga turisti kupuju samo jedan
kilogram kukuruznog brašna, dok bi pšenično, pirovo i heljdino brašno zasigurno
kupovali u većoj količini. Vjerujemo da bi i mještani radije kupovali brašno u
Selankinom mlinu. Predlažemo da se počne mljeti nekoliko različitih vrsta brašna te
se poveća trenutna cijena brašna.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: RAZVOJ DODATNE PONUDE

Vrtići i škole često dolaze na prezentaciju mlina, ali za njih nema odgovarajuće
prezentacije. Nedostaje i aktivnosti koje bi povećale interes škola i vrtića za mlin.
Mlinarski proizvodi i ostala ponuda prodaju se u neuređenom prostoru, a ni vani
nema prikladnoga prostora gdje bi se ljudi mogli družiti i uživati u pogledu na mlin,
okolicu i prekrasnu rijeku. Potrebne su dodatne aktivnosti zbog kojih bi destinacija
bila atraktivnija i time bi se povećao interes za posjet samom mlinu.

Mjera 1: iskustvo za djecu

Vrtići i škole pokazuju veliko zanimanje za mlin, stoga ga redovito posjećuju. Budući
da je prezentacija mlina jednaka za sve, pretpostavka je da nije prikladna za mlađu
djecu. Uz prikladnu prezentaciju, predlažemo i razne radionice i aktivnosti koje bi
još više privlačile posjet škola i vrtića. Jedna od takvih aktivnosti mogla bi biti „Put
od polja do proizvoda”. Djeca bi kukuruz sama čistila te ga pripremala za mljevenje.
Zatim bi sami kukuruz stavili u mlin te promatrali kako se dobiva brašno.

166
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 2: prezentacija rada mlina

U obnovljenom prostoru uz mlin mogla bi se održati prezentacija mlina i njegovog
značaja, a predstavljeni bi bili i dodatni proizvodi te suveniri. Prostor bi ujedno
mogao biti i muzejska soba u kojoj bi bile slike samog početka rada mlina i njegovog
prvog vlasnika te bi bio kronološki prikazan napredak mlina.

Mjera 3: uređenje travnjaka za piknik

Pokraj mlina nalazi se drveni most koji vodi do malog travnjaka u kojem vlasnik
predstavlja rad svog mlina. Zbog lijepog položaja i predivnog pogleda na Svetu goru,
rijeku Gerovčicu, krajolik te Selankin mlin, predlažemo da se tamo uredi prostor za
piknik, koji bi povećao broj posjetitelja Selankinog mlina te prodaju proizvoda.
Postavila bi se nadstrešnica ispod koje bi bila tri stola za piknik kapaciteta 30 ljudi.
Broj bi bio ograničen kako bi prostor i dalje ostao lijep s netaknutom prirodom.
Postavio bi se i roštilj koji bi turisti mogli koristiti, a uz stolove postavile bi se i tri
kante za smeće.

10.5
Pokazatelji i praćenje

Pokazatelji navedeni u ovom poglavlju nadgledat će napredak postavljenih mjera koje
će pomoći ostvariti prioritetna područja za razvoj Selankinog mlina. Utvrđene su
mjere za tri prioritetna područja koja su izvediva u određenom vremenskom
razdoblju. Sve ove mjere izravno i neizravno utječu na buduće performanse
turističkog proizvoda. Ispunjavanjem ovih ciljeva i mjera očekuje se veći broj turista
te ujedno i veći financijski prihod. Ovo poglavlje također opisuje i dva načina kojima
će se pratiti situacija i doseći pokazatelji postavljeni za svaku mjeru. Prva metoda je
metodološka, korištene su analize podataka, ankete i intervjui. Druga metoda
mjerenja povezana je s vremenom i učestalošću praćenja stanja. Pokazatelji i metode
prikazani su u tablici 18.

T. Hlebec i I. Lazanski: Selankin mlin
167.

Tablica 18: Pokazatelji i nadzor Selankinog mlina

Prioritetno područje 1: novi oblik promocije
Mjera 1: izrada novog
promocijskog materijala
Pokazatelj 1: Izrada web-
stranice
Praćenje: Jednom ili dva
puta godišnje prate se
statistički podaci o tome
gdje i kako su posjetitelji
saznali za destinaciju
Selankin mlin
Pokazatelj 2: Broj posjeta
web stranici
Pokazatelj 3: Broj
podijeljenih brošura
Pokazatelj 4: Predstavljanje
na društvenim mrežama
Pokazatelj 5: Broj posjeta
društvenim mrežama
Mjera 2: putokaz
Pokazatelj 1: dva
postavljena putokaza
Praćenje: jednom ili dvaput
godišnje prate se statistički
podaci o tome je li mlin
pravilno označen i vidljiv
na cesti koja prolazi pored
kuće
Mjera 3: izrada novog
logotipa
Pokazatelj 1: novi logotip
Praćenje: Jednom ili dvaput
godišnje prate se statistički
podaci o tome prepoznaju
li turisti logotip (sajmovi,
lokalna turistička
gospodarstva, drugi
pružatelji usluga na tom
području)
Mjera 4: povezanost s
drugim turističkim
gospodarstvima
Pokazatelj 1: Broj lokalnih
turističkih gospodarstava
Praćenje: Razgovor s
vlasnikom jednom ili
dvaput godišnje, kako bi se
provjerilo je li se povezao s
lokalnim turističkim
gospodarstvima na kojima
bi prodavao i promovirao
svoje proizvode
Mjera 5: sudjelovanje na
sajmovima
Pokazatelj 1: broj
sudjelovanja na sajmovima
Praćenje: Razgovor s
vlasnikom jednom do dva
puta godišnje kako bi se
provjerilo je li prisustvovao
na lokalnim i regionalnim
sajmovima
Pokazatelj 2: broj prodanih
proizvoda na lokalnim
sajmovima
168
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Prioritetno područje 2: povećanje kvalitete turističke ponude
Mjera 1: prezentacija mlina
prikladna za sve turističke
grupe
Pokazatelj 1: Broj različitih
načina prezentacije
Praćenje: Anketa na kraju
prezentacije, jednom ili
dvaput godišnje. Anketom
bi se provjerilo koliko su
turisti zadovoljni načinom
na koji se destinacija
predstavlja. U anketi bi
turisti mogli dati i svoje
ideje i prijedloge za
poboljšanje prezentacije.
Pokazatelj 2: Broj grupa
koje odabiru svaku vrstu
prezentacije
Mjera 2: proizvodi od meda
Pokazatelj 1: broj košnica
Praćenje: statistička analiza
prodanih proizvoda svaka
tri mjeseca. Time bi se
utvrdilo jesu li potrebne
promjene nakon proširenja
ponude.
Pokazatelj 2: broj prodanih
medica
Pokazatelj 3: količina
prodanog propolisa
Mjera 3: proizvodi od
jabuka
Pokazatelj 1: broj prodanih
proizvoda od jabuka - ocat
Praćenje: Statistička analiza
prodanih proizvoda kojom
bi se utvrdilo je li ponuda
dovoljna te jesu li potrebne
promjene nakon proširenja
ponude.
Pokazatelj 2: broj prodanih
proizvoda od jabuka –
suho voće
Mjera 4: različite vrste
brašna
Pokazatelj 1: broj prodanog
heljdinog brašna u
kilogramima
Praćenje: Statistička analiza
prodanih proizvoda, koja se
provodi svaka tri mjeseca.
Njome bi se utvrdilo je li
ponuda dovoljna te jesu li
potrebne promjene nakon
proširenja ponude
Pokazatelj 2: broj prodanog
pirovog brašna u
kilogramima
Pokazatelj 3: broj prodanog
pšeničnog brašna u
kilogramima
Prioritetno područje 3: razvoj dodatne ponude
Mjera 1: iskustvo za djecu
Pokazatelj 1: Broj škola
koje su posjetile mlin
Praćenje: Posebna anketa
provodi se jednom ili
dvaput godišnje za djecu na
kraju predstavljanja mlina,
kojom se provjerava
zadovoljstvo te njihovi
Pokazatelj 2: Broj vrtića
koji su posjetili mlin
T. Hlebec i I. Lazanski: Selankin mlin
169.

prijedlozi kojima bi se
mogla ponuda poboljšati.
Mjera 2: prezentacija rada
mlina
Pokazatelj 1: Uređena
suvenirnica
Praćenje: Poseban upitnik
na kraju prezentacije radi
provjere zadovoljstva
posjetitelja suvenirnicom, u
kojem postoji mogućnost
za pisanje prijedloga.
Analiza se provodi jednom
ili dvaput godišnje
Pokazatelj 2: Broj prodanih
suvenira
Mjera 3: uređenje travnjaka
za piknik
Pokazatelj 1: Broj uređenih
sjedala (30)
Praćenje: Jednom godišnje
provodi se statistička
analiza o iznajmljivanju
prostora za piknik
Pokazatelj 2: Broj grupa
koje su koristile prostor za
piknik

10.6
Sažetak

U uvodnom dijelu predstavljen je primjer turističkog razvoja Selankinog mlina. Kako
bi se ostvario razvoj turističkog proizvoda, potrebno je osigurati njegovu veću
prepoznatljivost. Prema našem mišljenju, mlin bi se mogao promovirati putem
brošura koje bi se distribuirale na različitim mjestima. Informacijska tabla, koja se
sada nalazi na vrlo nepovoljnom mjestu, također je vrlo važan način za informiranje
potencijalnih gostiju o postojanju obližnjeg, jednokratnog i vrlo zanimljivog
turističkog proizvoda. S obzirom na činjenicu da je glavni proizvod mlina brašno,
potrebno je stvoriti novi logotip, koji će biti prepoznatljiv u budućnosti. Selankin
mlin također može postići veću vidljivost postavljanjem web-stranice na kojoj svatko
može saznati više o uslugama koje se nude.

Kako bismo dobili sve potrebne informacije za formuliranje strategije, analizirali
smo situaciju i odredište. Prvo smo analizirali vanjsko okruženje i okoliš u kojem se
nalazi Selankin mlin, zatim smo napravili analizu samog mlina i na temelju svih
informacija i nalaza utvrdili ključne smjernice i prioritete naše razvojne strategije.

170
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Također smo naglasili da je razvoj mlina i dodatne turističke ponude od ključne
važnosti. Vjerujemo da prezentacija mlina ne smije biti univerzalna, već prilagođena
svakoj ciljnoj skupini i njihovim potrebama. Tu je i dosta prostora za poboljšanje u
smjeru okolice samog mlina, gdje se mogu urediti mjesta za počinak i mjesto za
piknik, gdje se ljudi mogu družiti i uživati u netaknutoj prirodi. Osim toga, izgradili
bismo prostor u kojemu bi gosti mogli kupiti jedinstvene proizvode proizvedene u
mlinu i okolici. Vjerujemo da bi to dodalo novu vrijednost proizvodima i da bi gosti
rado kupovali domaće proizvode.

Analizom terena i turističkog proizvoda utvrdili smo da turistički produkt ima velik
potencijal za daljnji održivi razvoj te da će proširenjem ponude postati poželjna
turistička atrakcija. Budući da se održivi turizam temelji na mnogim zahtjevima,
optimalno iskorištava ekološke resurse i čuva prirodne resurse i baštinu, ova je
strategija također pripremljena na način da predloženi prioriteti pomažu u njihovom
očuvanju.
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 11
Pilana Malinarić

NATAŠA URŠIĆ

11.1
Analiza stanja

Pilana je gospodarski pogon koji se bavi preradom trupaca u poluproizvode od drva
(slika 32). Ovisno o pogonskoj snazi, razlikujemo više vrsta pilana. Šumski krajolik
Gorskog kotara uvijek je pružao povoljne uvjete za razvoj pilana, a bogati vodni
resursi omogućavali su razvoj pilana na vodeni pogon. Ovu vrstu pilane nazivamo
venecijanka, a napaja ju voda koja teče preko velikog vodenog kotača te rotira
osovinu. Na osovini je pričvršćena klipnjača koja vodoravnu silu pretvara u
vertikalnu. Proces piljenja drva odvija se pomicanjem lista pile gore-dolje. U slivu
rijeke Kupe bilo je mnogo pilana koje su za svoj rad koristile vodenu snagu. Vodeni
kotač temelj je vodenih pogona, koji su omogućili razvoj mehanizacije i neizravno
doveli do izuma parnog stroja i turbine. Do 30-ih godina 20. stoljeća pilana je bila
jedna od najvažnijih gospodarskih djelatnosti. Kasnije je, zbog razvoja gospodarstva
i druge industrije, pilana izgubila svoj značaj.

172
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 32: Trupac pripremljen za obradu
Izvor: Lasten.

Opisujući ovu turističku destinaciju, ne možemo zanemariti usmenu predaju
preuzetu iz izvornika koji se i danas čuva u etnološkoj zbirci Palčave šiše u Plešcima:

ŽAGAR / PILANAR

NAŠ KRAJ JE POZNAT PO DRVE. NO NEJSO SE V NJEMU SOMU RUŠEUA
DRVA, NEGO SE JE I DRVU ŽAGAU JE TESAU. TOK SO V NAŠMU KRAJE
UNKRAT BLE JE PILANE. PRVU SE JE V NIMEN ŽAGAU NA ROKU V
ŠUME. TU JE BUO JAKU TEŠKU DEJUO. AL NEJ BUO VIZANU NA VODO.
PUOLE SO SE POČILE GRADET PILANE V KIREME JE ŽAGA DEJUAUA
NA POGON VODI, AL PA PARE. ŽAGE V DALINE SO NASTAJALE NA
MEJSTEH KEJ SO BLE PREJK MALNE, PASIBNU V CAJTEH KO SO BLE
JE CEJSTE BULJE. UOD POČITKA SO BLE VENECIJANKE NA VODNU
KAU, PUOLE PA PREDEJVANE NA TURBINE.

ŽAGAR JE LEJS ZEŽAGOU NA SVAJE VENECIJANKE NA RAZLIČITE
DEBLINE, JIH UOBREJZOU PA DUŽINE JE PARAVNOU. ŠČASEH JE LEJS
KEPIU, ZAŽAGOU JE PREDAU NAPREJ.

N. Uršić: Pilana Malinarić
173.

V NAŠE OKOLICE JE NAJBLIŽJA PILANA PR MALINARIĆE. UON JE
ŽAGOU ZA PLEŠCE. AL I ZA UOKULNA MEJSTA V SLOVENIJE.
NAJVEČ JE DEJVOU DOSKE JE GREDI ZOK SO BLE UNKAT POTRJEBNE
ZA GRADNJO ŠIŠ. V ČOBRE JE ŠE ANA PILANA V POTUKE. UONA
DEJVA JE DONOS, AL NA STRUJO JE STROJEVE.

U sjevernom dijelu Gorskog kotara nalazi se grad Čabar koji graniči sa Slovenijom
te pripada Primorsko – goranskoj županiji. Osnovne djelatnosti ovog kraja su
poljoprivreda, stočarstvo i prerada drva s obzirom da je 94 % ukupne površine
čabarskog kraja prekriveno šumom (Grad Čabar, b. d.a). Mjesta istraženog područja
protežu se od 650 do 1299 metara nadmorske visine što uvelike otežava pristup,
posebice zimi. Selo Zamost skriveno je u jednom od najudaljenijih krajeva Gorskog
kotara, u gustim šumama na području naselja Plešce. Zamost je uvijek imao važnu
ulogu, ponajviše zbog položaja uz most preko rijeke Čabranke, koja je pritok rijeke
Kupe dug 15,5 kilometara, ali i zbog pritoka Gerovčice. Obje imaju velik protok i
pad svoga kratkog protoka tijekom cijele godine. Pored njih, ispod litica Svete gore,
ljudi su još prije nekoliko stoljeća stvarali svoje domove, obitelji i živote (Etnološka
zbirka obitelji Čop, b. d.). Izgradili su mlinove, kovačnice i pilane na vodeni pogon
od kojih su neki i danas u upotrebi. Neko vrijeme postojala je i mala hidroelektrana.

Uz ostale znamenitosti u Zamostu, na jednom obiteljskom posjedu nalazi se
posljednja pilana koja je od svojih početaka koristila snagu protoka vode (slika 33).
Vlasnik pilane Malinarić je gospodin Franjo Malinarić koji je po struci bravar, a sada
je u mirovini. Prije 150 godina njegov je pradjed došao u ovaj kraj s hrvatske obale.
Nakon povratka iz Amerike, gdje je neko vrijeme radio, prije Prvog svjetskog rata na
tom je području sagradio kuću s gospodarskom zgradom. Njegovi su preci 1906.
godine izgradili mlin koji je mljeo žito do 1950. godine. 1912. godine izgrađena je
pilana, na koju je naknadno postavljena vodena turbinu i električni pogon. Franjo
Malinarić je peta generacija obitelji Malinarić koja i danas pažljivo upravlja pilanom
s puno volje i daškom obiteljske i lokalne tradicije te sa zadovoljstvom primaju
najavljene, ali i nenajavljene goste (F. Malinarić, osobna komunikacija, 20. listopada
2018.).

174
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 33: Pilana Malinarić
Izvor: Lasten.

Stara originalna pilana danas je još uvijek u dobrom stanju. Odmah pored ceste stoji
stara zgrada koja je nekoć služila za spremanje usjeva i smještaj životinja. Na toj
zgradi nalazi se lokalni natpis u sklopu turističko – poučne staze „Putevima okusa i
mirisa moje bake” s kratkim opisom pilane. Pilana je smještena desetak metara od
ceste odmah uz rijeku. Ispred pilane naslagani su trupci za obradu, izrezane daske te
drvo koje se koristi za grijanje. Po željeznim tračnicama vozi vagon, kojim je olakšan
prijevoz drva od skladišta do mlina i obrnuto. Dvadesetak metara od pilane nalazi se
drveni most koji vodi na mjesto gdje vlasnik skladišti obrađeno drvo.

Konstrukcija pilane potpuno je drvena, a krov je u prilično lošem stanju. Na objektu
se nalazi drvena ploča u koju je urezano ime pilane. Ulaskom u objekt, vlasnik
ljubazno nudi topli domaći čaj, koji sam proizvodi, i domaću rakiju. Nakon
dvadesetak minuta pripreme, vlasnik može pokazati stvarni rad pilane, što zahtijeva
detaljnu pripremu, preciznost i očuvanje (slika 34). Prilikom piljenja trupaca, prostor
nije zaštićen za posjetitelje i uz malo nepažnje može doći do ozljeda vlasnika ili
posjetitelja, što može biti posebno opasno ako pilanu posjete školska djeca. U pilani
su naslagane letvice te ispiljene daske s ponešto otpadnog materijala. Na lijevoj strani
radnog stola nalazi se plakat na kojem su zalijepljene 4 fotografije koje prikazuju
pilanu. Vlasnik objašnjava i prezentira sadržaj tih fotografija te odvodi posjetitelje do
N. Uršić: Pilana Malinarić
175.

stepenica koje vode ispod pile, gdje se jasno vidi prijenos snage vodenog toka na
vodenu turbinu i dalje na samu pilu. Godišnje Malinarićevu pilanu posjeti oko 200
turista, najčešće su to umirovljenici i školarci. Cijena ulaznice za posjetitelje su
dobrovoljni prilozi koji vlasniku olakšavaju i pomažu u održavanju pilane. Uz pilanu
se nalazi obiteljska kuća u kojoj vlasnik boravi sa svojom djecom i njihovim
obiteljima. Nitko od djece do sada nije pokazao interes za prijenos znanja u
upravljanju ovom pilanom ili za održavanje, nadogradnju i razvoj ovog kulturnog i
obiteljskog miraza u duhu održivog turizma.

Slika 34: vlasnik Malinarićeve pilane pokazuje rad pile
Izvor: Lasten.

Uz Malinarićevu pilanu, u Zamostu možemo pronaći i druge destinacije s turističkim
proizvodima. Samo nekoliko stotina metara ispod Jezira, nalazi se gospodarstvo
obitelji Kovač („Jezirski”) pored kojeg također stoji stara pilana s vodenom
turbinom. Uz pilu, turbina je pokretala i mlin te veliki kovački čekić i druge uređaje
potrebne za kovanje i piljenje. 1938. godine ista turbina korištena je za prvu
hidroelektranu u tom kraju za opskrbu susjednih sela. Ispod „Jezirskih” nekada je
stajao mlin „Uobrških” obitelji Resman. Do danas su tu ostale samo ruševine, a na
njegovom mjestu stoji nova pilana. U blizini se nalazi obitelj Žagar, „Salanci”, a
176
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

njihovo je gospodarstvo opisano u prethodnom poglavlju. Posljednji mlin na
Gerovčici bio je kod obitelji Poje, „Buaškovi”, no on nije sačuvan. Iz Zamosta do
izvora Gerovčice vodi lijepo uređena staza, a u stijenama Svete gore nalaze se
podzemne špilje u kojima su se, prema legendi, stanovnici skrivali od Turaka
(Etnološka zbirka obitelji Čop, b. d.).

Navedene lokacije sa svojom ponudom u Zamostu i šire nisu međusobno povezane.
U mjestu se nalazi i stara crkva s freskama, koja se rijetko spominje u usmenoj i
pismenoj predaji. Najveći napredak u Zamostu mogao bi se postići povezivanjem,
suradnjom i promocijom pilana, mlinova i izvora Gerovčice. Te se destinacije
međusobno isključuju, ali su i povezane, mogle bi stvoriti zajedničku priču te se tako
brže razvijati.

11.2
SWOT analiza

SWOT analiza proučava prednosti, nedostatke, mogućnosti i prijetnje za razmatrano
područje te je osnova za daljnje planiranje. Na temelju posjeta pilani Malinarić,
razgovora s vlasnikom i pregleda literature, u tablici 19 izneseni su sljedeći zaključci.

N. Uršić: Pilana Malinarić
177.

Tablica 19: SWOT analiza pilane Malinarić

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
postojeći objekt
−
dobra pristupačnost i položaj
−
parking
−
duga tradicija rada
−
bogatstvo prirodnih resursa (drvo,
voda)
−
autohtonost
−
nezainteresiranost mlađih generacija te
nedostatak ideja i motivacije
−
pesimističan pogled vlasnika na trenutnu
situaciju i budućnost
−
neadekvatna prezentacija
−
loša promocija i vidljivost
−
nema oznake / putokaza
−
propadanje drvenog objekta jer pila ne radi i
ne održava se
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
povećan interes za strukovno
obrazovanje mladih umjesto za
opću orijentaciju u obrazovanju
(strojarstvo, građevina, obrada
drva)
−
mogućnost povezivanja na
lokalnoj razini
−
korištenje proizvoda od drva na
povezanim turističkim
destinacijama kraja
−
razvoj destinacije i povezivanje s
lokalnim okolišem
−
mogućnost preuređenja pilane u
živi muzej
−
trend pronalaženja informacija o
ponudi i posjeta web-stranicama i
društvenim mrežama
−
trend turističke potražnje za
jedinstveno ili autentično
proizvedenim lokalnim ili
vlastitim proizvodima
−
povezivanje sustava marketinške
promocije vlastitih i lokalno
proizvedenih proizvoda
−
mogućnost dobivanja sredstava iz
državnih ili EU fondova
−
nezainteresiranost države ili Europske unije
za dodjelu financijskih sredstava za razvoj
područja
−
propadanje objekta zbog vanjskih utjecaja
(blizina vode) ako se on ne održava i ne
koristi
−
emotivna vezanost vlasnika objekta prije
njegova uređenja u stanje živog muzeja te
prestanak rada pilane
−
mogućnost uništavanja autohtonosti okoliša
−
trend iseljavanja mladih
−
nezainteresiranost mladih generacija za
turističke i poslovne prilike u lokalnom
okruženju
−
smanjen interes potencijalnih turista za
posjet zbog teže dostupnosti i smještaja

U prednostima smo saželi činjenice o tome što turistički proizvod i lokacija nude.
Najprije smo kao prednost naveli postojeći pogon pilane te sačuvanu autentičnost i
autohtonost. Položaj pilane je dobar jer stoji uz glavnu cestu koja vodi kroz Zamost.
178
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

U neposrednoj blizini nalaze se Selankin mlin te izvor Gerovčice. Prednost vidimo i
u dugoj tradiciji rada pilane i pile na vodeni pogon na širem području promatranog
područja. To je posljedica bogatstva šuma i drvnih resursa te povijesne povezanosti
s drvom i njegovom upotrebom.

Kao nedostatak možemo istaknuti to što mlađe generacije nerado uče i prihvaćaju
znanje o radu jedne od posljednjih pilana ove vrste. Nemaju jasnu strategiju i želju
za daljnjim djelovanjem, postojanjem ili razvojem. Otuda i vlasnikov pesimizam kada
je riječ o budućnosti rada i postojanja pilane kao objekta i njegove svrhe. Sama
prezentacija rada pilane vrlo je oskudna, stoga smatramo da bi bolja sistematičnost i
strukturiranost opisa privukla raznolikiju publiku. Promocije gotovo i nema pa je
vidljivost pilane lošija. Uz cestu i na zgradi nedostaje veći znak. Vlasnici najveći
problem vide u propadanju objekta, što bi se moglo i ubrzati u slučaju nekorištenja
i neodržavanja pilane. Prisutnost vode znači i veću vlažnost čemu također pomažu
klimatske promjene i propadanje drvenog objekta te hrđanje turbine.

Kao priliku za razvoj proizvoda potrebno je mlade zainteresirati za strukovno
obrazovanje poput strojarstva, građevine i obrade drva. To bi ujedno moglo povećati
interes za posjedovanjem ili upravljanjem pilanom. Bliskom vezom sa susjedima i
izvorom Gerovčice može se ojačati veza na lokalnoj razini te tako postići šira
vidljivost. Kao jednu od mogućnosti možemo spomenuti uporabu proizvoda od
drva u lokalnom okruženju na povezanim turističkim destinacijama. Nakon posjeta
pilani te u razgovoru s vlasnikom jasno je da se nisu bavili finom obradom drva.
Vlasnik za svoje potrebe od neuporabljivog drva izrađuje klupe i stolove. Drveni
poluproizvodi mogli bi se, uz suradnju na lokalnoj razini, prodavati kao konačni
proizvod u sklopu drugih turističkih destinacija ili proizvoda. Ako zanimanja
nasljednika ili drugih mogućih voditelja pilane ne bi bilo, postoji mogućnost da se
pilana uredi u živi muzej. U svakom slučaju, zbog suvremenog načina pretraživanja
informacija o ponudi na web-mjestima i društvenim mrežama, nužno je uspostaviti
takvu promociju koja će uključivati marketing vlastitih i lokalno proizvedenih
proizvoda. Mogućnost dobivanja sredstava iz nacionalnih ili europskih fondova
također je jedna od mogućnosti.

Prepreke su nezainteresiranost države ili Europske unije za dodjelu financijskih
sredstava za razvoj područja, propadanje objekta zbog vanjskih utjecaja (blizina
vode) ako se ne koristi i održava, emocionalna vezanost, mogućnost uništavanja
autohtonosti okolice i primarnog izgleda pilane zbog neodržavanja. Mogućnost
N. Uršić: Pilana Malinarić
179.

razvoja ugrožava i iseljavanje mlade populacije i nezainteresiranost mlađih generacija
za turističke i poslovne prilike u lokalnom okruženju. Teža geografska dostupnost
također može biti prepreka u stjecanju nasljednika i posjetitelja.

11.3
Vizija

Do 2025. godine pilana Malinarić postat će jedna od poznatih turističkih destinacija za posjetitelje
kao dio kulturne baštine Zamosta i grada Čabra. Predstavit će povijest gospodarskog razvoja
iskorištavanjem prirodnih resursa na mjestu netaknute prirode. Kroz muzejske aktivnosti pomoći
će očuvanju i zaštiti povijesne i kulturne baštine turističke destinacije.

Da bi se vizija pilane Malinarić ostvarila, najprije za to treba pridobiti sadašnjeg
vlasnika te potencijalne buduće vlasnike. Znanje o radu pilane, njenoj povijesti i svrsi
rada treba prenijeti budućim naraštajima. To je početni plan očuvanja pilane u
izvornom stanju, povezivanja s mogućim turističkim destinacijama u tom kraju te
preuređenja u živi muzej sa svim njegovim karakteristikama. Muzej bi ponudio
temeljno objašnjenje kako su korišteni prirodni resursi u prošlosti, rad pilane te
prodaju proizvoda. Iz tog razloga su u nastavku definirana prioritetna područja za
razvoj, mjere te njihovi pokazatelji za praćenje situacije.

11.4
Prioritetno područje i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: IZRADA PROIZVODA I POLUPROIZVODA
OD DRVA

„Srce je ove turističke destinacije pilana, njezina je krv voda koja od izvora Gerovčice teče do pilane
i dalje, a hrana joj je drvo koje dolazi izravno iz šume Gorskog kotara.” Takva može biti priča
koja bi objedinila izvornost, svrhu i specifičnost proizvoda izrađenih od drva,
uzgajanih na domaćem tlu s lokalnim resursima te s puno srca i ljubavi.

Pilana na vodeni pogon, osim rezanja trupaca debljine od 2 do 8 centimetara, nema
mogućnosti za dodatnu obradu i izradu. Vlasnik posjeduje vještinu izrade klupa i
stolova od otpadnih dasaka. Oba proizvoda daju dašak prirode i autentičnosti. To
vidimo kao vrlo dobar proizvod koji se može promovirati ispred ulaza u pilanu na
području za posjetitelje opisanom u trećem prioritetnom području. Predlažemo i da
se proizvodi namijene prodaji (posjetiteljima), da se oni oglašavaju na web-stranici i
180
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

društvenim mrežama te se promoviraju (npr. postavljanjem klupa i stolova na
turističkoj planinarskoj stazi do izvora Gerovčice).

Kad govorimo o proizvodima turističke destinacije, mislimo na konačne proizvode
od drva koji bi se koristili kao dopuna ostalim turističkim proizvodima u gradu te bi
time vjerojatno došlo do povezivanja lokalnog stanovništva. U tom bi se slučaju
daske debljine 2 cm izrađivale od piljene cjepanice i kružnom pilom rezale na manje
komade veličine približno 30 x 30 cm ili promjera 30 cm ako bi bile okrugle. Takvi
bi se proizvodi poslali na daljnju preradu stanovnicima okolnih područja koji se bave
tzv. „finom” preradom drva. Takvi bi se proizvodi mogli koristiti kao podmetači u
kuhinji i slično. U svakom slučaju, to može biti dobra promocija autohtonog drva iz
Gorskog kotara.

Mjera 1: promicanje i obnavljanje važnosti starih zanata

U prošlosti se razvoj grada Čabra temeljio na razvoju drvnih obrta i industrije, no s
vremenom je počeo usporavati. Drvo kao bogatstvo Gorskog kotara bilo je glavno
sredstvo preživljavanja lokalnog stanovništva. Zatvaranjem većih poduzeća mnogi
su mještani ostali bez posla. Mlado i obrazovano lokalno stanovništvo zbog toga je
bilo prisiljeno otići u razvijenije regije, dok je u općini, odnosno gradu ostalo starije
stanovništvo. Stoga je potrebno postaviti nove ciljeve za obnavljanje svijesti o
važnosti podrijetla drva, njegove obrade i prerade kako bi se očuvao ekonomski,
kulturni i turistički razvoj. Samo uz prave poticaje mlađe će generacije i potomci
moći biti uključeni u očuvanje kulturne baštine mjesta i brinuti o daljnjem održivom
razvoju.

Mjera 2: povezivanje s lokalnim mikro prerađivačima drva

Grad Čabar dom je mnogih stanovnika koji, osim svojih zanimanja i posla u
domaćinstvu, imaju i brojne druge sposobnosti i mogućnosti za osobni i društveni
razvoj. Njihove sposobnosti i znanja mogla bi se uključiti u razvoj pojedinog
turističkog proizvoda i omogućiti njegovu veću vidljivost, povezanost s okolicom te
mogućnost održivog razvoja. Kada govorimo o pilani Malinarić, predviđamo takav
razvoj s povezivanjem i suradnjom s ljudima koji imaju sposobnosti za doradu i tzv.
„finu” obradu drva. Proizvodi koji bi nastali mogli bi uz ostale proizvode na širem
području činiti prirodno i kulturno nasljeđe grada Čabra. Jedan je od takvih primjera
izrada drvenih podloga za različite pekarske proizvode te drvenih ploča za rezanje.
N. Uršić: Pilana Malinarić
181.

Rezultat rada moraju biti kvalitetni proizvodi s daškom tradicije i povijesti
gospodarstva.

Mjera 3: promocija i prodaja proizvoda

Sama promocija proizvoda nije važna samo sa stajališta vidljivosti, već se zbog
određenih uloženih sredstava od njih očekuju dodatni ekonomski učinci. Riječ je o
promociji proizvoda izrađenih izravno na toj destinaciji, koji zahtijevaju ulaganje
sredstava vezanih uz razmatrani proizvod. Ovdje možemo spomenuti izradu klupa,
stolica i stolova koji svojim prirodnim izgledom karakteriziraju autentičnost okoliša.
Njihovom prodajom i zaradom od nje objekt i njegovo funkcioniranje mogli bi se
osposobiti za dugoročni rad ili osigurati dodatna financijska sredstva za uređenje
muzejske zbirke. S druge strane, proizvodi izrađeni uz pomoć stručnjaka za „finu”
preradu drva mogli bi pridonijeti široj prepoznatljivosti pilane Malinarić, mjesta
Zamost, proizvoda i običaja na tom području. Suradnja i prodaja mogle bi svakako
donijeti neku neizravnu zaradu.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: PREDSTAVLJANJE I PROMOCIJA PILANE

Navedenim prioritetnim područjem želimo upozoriti na prednosti koje bi proizvod
dobio unaprijed pripremljenom prezentacijom za posjetitelje i odgovarajućom
promocijom. Unatoč izvanrednoj ljubaznosti vlasnika i njegovom predanom
prikazivanju rada pilane, to nažalost nije dovoljno. Posjetitelji danas u turističkoj
ponudi žele puno više. Uz tablu o proizvodu uz cestu, dobrodošlicu, prezentaciju
prostora oko pilane i rijeke Gerovčice te kronološku prezentaciju povijesti pilane
Malinarić, proizvod bi se nadovezao na njegovu promociju i vidljivost. To bi mogao
biti unaprijed pripremljeni tekst koji bi omogućio jasnu i strukturiranu prezentaciju.
U tom duhu slijedila bi daljnja promocija susjednih proizvoda, mjesta i općenito
cijelog područja.

Mjera 1: upute za strukturirano predstavljanje destinacije te stvaranje
zaokružene priče

Turist je danas osoba koja diktira smjernice u turističkoj industriji. Turisti postaju sve
zahtjevniji, znatiželjniji te žele iskoristiti svoje vrijeme i novac koji su za to uplatili.
Nestrukturirano upravljanje i prezentacija pojedinog turističkog proizvoda danas
više nije konkurentna. Sve poželjnije postaju interaktivne prezentacije. U tu svrhu,
182
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

za predstavljanje pilane Malinarić bio bi pripremljen tekstualni materijal, prilagođen
određenim skupinama posjetitelja (umirovljenici, školarci, sindikalna putovanja
zaposlenika). U sklopu predstavljanja pilane, planirana je i praktična demonstracija
piljenja trupaca, interaktivnog sadržaja i proizvoda izrađenih pilom. Sve to mora
slijediti holističku priču koja će biti temelj dobrog turističkog proizvoda. Posjetitelji
bi svoje mišljenje i dojmove mogli zapisati u knjigu dojmova. Danas su te knjige
zamijenile „lajkovi“ i mišljenja, a zamjenjuju ih i razne aplikacije. No, zbog slabije
pokrivenosti signalom, za sada bismo se držali ideje koja uključuje knjigu dojmova u
kojoj će posjetitelji moći izraziti stupanj zadovoljstva turističkim proizvodom.

Mjera 2: izrada web-stranice i stranice na Facebooku

Potrebno je izraditi odgovarajuću i zanimljivu web-stranicu pod nazivom Pilana
Malinarić u gradu Čabru. Radi suvremenog umrežavanja i vidljivosti, potrebno je
dizajnirati Facebook stranicu pilane. Opisati treba pilanu, ispričati njenu povijest te
iznijeti zanimljivosti i informacije o posjetiteljima, moguće događaje i proizvode.
Izrada web-stranice se plaća, ali s marketinškog gledišta ima pozitivne učinke. Izrada
stranice na Facebooku besplatna je te ima velik broj korisnika, što bi moglo
doprinijeti razvoju turističke destinacije.

Mjera 3: promocija i prodaja

Zadovoljni posjetitelji najveći su izvor dobre promocije i širenja pozitivnih iskustava.
Realizacijom spomenutih mjera osigurala bi se šira promocija pilane Malinarić.
Integriranom pričom, zbog povećanog broja posjetitelja, mogli bi se planirati i
prihodi od ulaznica te dobrovoljni prihodi. Predviđena je svakako podrška lokalne
turističke zajednice i udruga, davatelja ostalih turističkih proizvoda uključenih u
održivi razvoj turizma na tom području, te suradnja s najbližim susjednim turističkim
proizvodima, poput Selankinog mlina i izvora Gerovčice. Namjera je da se posjetitelj
koji prođe turističkom stazom do izvora Gerovčice te posjeti Selankin mlin, usput
zaustavi i kod pilane Malinarić.

N. Uršić: Pilana Malinarić
183.

PRIORITETNO PODRUČJE 4: PREUREĐENJE PILANE U ŽIVI MUZEJ

Mjesto na kojemu se može upoznati identitet neke zajednice je muzej. To je medij
koji svojim djelovanjem omogućuje zaštitu, opstanak i nastavak kulturne baštine.
Može utjecati na razvoj turističke industrije i tako postati čimbenik gospodarskog
razvoja mjesta, regije i države (Batina, 2005., str. 187). Muzeji trebaju turističku
industriju jer im ona organizirano donosi profit od posjetitelja. Turizmu su, s druge
strane, potrebni muzeji sa svojim nasljeđem jer ih on može pretvoriti u atraktivnu
destinaciju. Okoliš i unutrašnjost pilane trebali bi posjetiteljima pružiti osjećaj
gostoprimstva, autohtonosti i važnosti spomenutog proizvoda te će se tako lakše
poistovjetiti s cijelom pričom. Skladište drva može se premjestiti preko mosta na
drugu stranu rijeke. Tamo je već uskladišten dio drva namijenjen osnovnoj opskrbi
gorivom. Izgradnjom drvene nadstrešnice spremište bi bilo kvalitetnije i sigurnije od
izlaganja vanjskim utjecajima. Ispred ulaza u pilanu uredio bi se prostor na travi gdje
bi posjetitelji tijekom prezentacije mogli sjediti, opustiti se ili čak nešto pojesti.

Unutrašnjost pilane također bi trebalo preurediti. Središte unutrašnjosti je pila. Snaga
protoka vode na gornji se kat prenosi s donjeg dijela zgrade, koji je ukopan u zemlju
i tako pokreće listove pile. Na ulazu u pilanu sa strane se nalaze izrezane daske, koje
moraju biti unutra radi sušenja. S desne strane nalazi se poseban prostor sa starom
kružnom pilom te radnim stolom, koji vlasnik koristi za daljnju obradu drva. Stol je
također pun piljevine što pokazuje da je još u upotrebi. S lijeve strane nalazi se plakat
na kojemu su četiri fotografije turbine koje vlasnik upotrebljava za prezentaciju o
radu turbine. Nekoliko metara naprijed nalaze se stepenice, koje su u lošem stanju, a
vode u prostor ispod pile gdje se prijenos snage protoka vode može izravno vidjeti
u prostoru koji je visine oko jednog metra. Na zidovima se nalaze stari predmeti koji
su se koristili u prošlosti, a neki se od njih još uvijek koriste kao alat za rad. Parkirna
mjesta nisu označena pa predlažemo da se prostor namijeni i za dva do tri parkirna
mjesta, gdje se može parkirati i autobus.

Mjera 1: izgled i okoliš objekta

Izgled i okoliš objekta moraju biti usklađeni s etnoloških podrijetlom te posjetiteljima
moraju osigurati funkcionalnost proizvoda u slučaju preuređenja pilane u živi muzej.
Skladište drva trebalo bi premjestiti preko mosta na drugu stranu rijeke. Ispred ulaza
u pilanu predlažemo uređenje travnatog prostora gdje bi posjetitelji tijekom
prezentacije mogli sjediti i opustiti se. U tu svrhu koristile bi se klupe i stolovi iz
184
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

domaće radinosti, koje smo opisali u prvom prioritetnom području. Potrebno je
osigurati dva do tri parkirna mjesta na kojima bi se mogao parkirati i autobus. Veći
natpis s drvenom pločom nalazio bi se najmanje 50 metara prije pilane Malinarić uz
cestu kako bi se na vrijeme privukla pažnja slučajnih prolaznika.

Mjera 2: izgled izložbenog prostora

Izložbeni prostor mora privući pažnju već na samom ulazu. Trenutno prvi pogled
nakon ulaza u pilanu pada na pilu, koja je središte zbivanja te se slažemo da tako
ostane i nakon reorganizacije prostora. Predmete i materijale koji više nisu u upotrebi
potrebno je očistiti te radne površine i zidove pripremiti za izložbu muzejske zbirke.
Prostor oko pile potrebno je zaštititi i osigurati užetom kako bi se spriječile moguće
nepotrebne smetnje i ozljede tijekom demonstracije rada, ali i dok pila miruje.
Potrebno je obnoviti stubište koje vodi u prostor ispod pilane te ograničiti pristup
do turbine. Prostor za obradu drva s desne strane treba očistiti i osvijetliti. Izložbeni
prostor posjetitelje bi vodio u krug oko pile u središtu te nazad prema ulazu.
Predlažemo i postavljanje odgovarajuće rasvjete unutar pilane.

Mjera 3: priprema muzejske zbirke

Za muzejsku zbirku pripremilo bi se sedam zidnih plakata s tekstualnim materijalom
o povijesti mjesta, kulturnoj baštini, ekonomskom značaju drva, povijesti vlasnikove
obitelji, povijesti pilane na vodeni pogon u Hrvatskoj i svijetu, tehničkim
karakteristikama pilane na vodeni pogon te proizvodima od drva iz ovdašnjih šuma.
Na radnim površinama ispod plakata bi bili izloženi alati i sva druga pomagala koja
vlasnik koristi u radu s pilom. U slučaju da iz nekog razloga pila ne radi, u sredini
prostora pilane prikazao bi se film o pripremi za rad pile te rezanju trupaca pomoću
nje. U prostoriji gdje se obrađuje drvo posjetiteljima bi bila dana mogućnost da
pokušaju blanjati brusilicom ili rezati ručnom pilom.

11.5
Pokazatelji i nadzor

Za svaku od predloženih mjera u određenom prioritetnom području postavljaju se
pokazatelji koji prate razvoj i napredak svake mjere, a time i prioritetnog područja.
Proces redovitog praćenja te istodobno bilježenje aktivnosti koje se odvijaju u okviru
određenog projekta ili programa naziva se praćenje. Ako se takvo praćenje provodi,
znači da se prati napredak projektnih aktivnosti. To daje povratne informacije o
N. Uršić: Pilana Malinarić
185.

projektima, izvođačima i korisnicima projekta. Pri ocjenjivanju destinacije pilane
Malinarić, situacija bi se provjeravala svakih šest mjeseci tijekom prve tri godine,
jednom godišnje tijekom daljnjih 5 godina, a zatim prema potrebi. U tablici 20
navedeni su svi pokazatelji i načini praćenja provedbe mjera po pojedinim
prioritetnim područjima.

Tablica 20: pokazatelji i praćenje pilane Malinarić

Prioritetno područje 1: izrada proizvoda i poluproizvoda od drva
Mjera 1: promicanje i
obnavljanje važnosti starih
zanata
Pokazatelj 1: Nasljeđivanje
obrta i daljnje upravljanje
muzejom
Praćenje: Mjera se može
provesti odmah. Mjerenje
prvog pokazatelja može se
procijeniti razgovorom s u
prvoj polovici godine na
početku projekta, dok se
drugi pokazatelj prati
statistikom kada su jasno
izvedeni prvo i drugo
prioritetno područje.
Pokazatelj 2: Broj
edukacijskih programa i
radionica za škole
Mjera 2: povezivanje s
lokalnim mikro
prerađivačima drva
Pokazatelj 1: Dva partnera
koja će sudjelovati u
provedbi
Praćenje: Mjera se može
provesti odmah. Mjerenje
prvog pokazatelja može se
ocijeniti razgovorom s
vlasnikom i partnerima, a
mjerenje drugog
pokazatelja statističkim
praćenjem. Pokazatelji će
biti mjerljivi vrlo brzo, što
se očekuje u prvoj polovici
godine nakon početka
projekta.
Pokazatelj 2: Broj događaja
i sudjelovanje u
radionicama za izradu
proizvoda od drva
Mjera 3: promocija i
prodaja proizvoda
Pokazatelj 1: Broj ukrasnih
ploča izrađenih kao
podloga za pekarske
proizvode
Praćenje: Mjera se može
provesti odmah nakon
uspješne provedbe druge
mjere. Nakon početka
projekta, oba pokazatelja
mogu se statistički pratiti u
drugoj polovici godine.
Pokazatelj 2: Broj događaja
i lokalnih događaja na
kojima će se proizvodi
predstaviti
Prioritetno područje 2: predstavljanje i promocija pilane
Mjera 1: upute za
strukturirano predstavljanje
destinacije te stvaranje
zaokružene priče

Pokazatelj 1: Odabir osobe
koja će predstavljati pilanu
i/ili nasljednika za
upravljanje pilanom
Praćenje: Kada se odabere
osoba koja će predstavljati
pilanu, može se provesti
analiza drugog i trećeg
pokazatelja, koji se mogu
pratiti odmah nakon
Pokazatelj 2: Broj
pozitivnih, odnosno
186
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

negativnih komentara u
knjizi dojmova
pripreme knjige dojmova i
izrade internetske ankete.
Prvi pokazatelj mjerit će se
intervjuom, drugi
statistikom, a treći anketom
Pokazatelj 3: internetska
anketa o zadovoljstvu
sadržajima na destinaciji
Mjera 2: izrada web-
stranice i stranice na
Facebook-u
Mjera 1: Mjerenje
učestalosti posjeta web-
stranici te struktura
posjetitelja web-stranice
Praćenje: Mjera se može
provesti odmah. Svaka tri
mjeseca potrebno je
obnoviti web-stranicu i
Facebook profil jer će se
ponuda turističkog
proizvoda mijenjati i
nadograđivati. Oba
pokazatelja mogu se pratiti
statistički.
Mjera 2: Broj sljedbenika
na Facebook stranici i
dijeljenje objavljenog
sadržaja
Mjera 3: promocija i
prodaja
Pokazatelj 1: vođenje
dnevnika o broju gostiju
Praćenje: Dnevnik se može
početi voditi odmah.
Jednom mjesečno pratila bi
se statistika pojedinačnih ili
grupno organiziranih
posjetitelja, trajanje posjeta
i svrha posjeta. U suradnji s
javnim institucijama i
udrugama mogu se
redovito organizirati
profesionalne i društvene
ekskurzije koje se također
prate statistički.
Pokazatelj 2: broj događaja
provedenih u suradnji sa
školama, vrtićima,
fakultetima, udrugama i
tvrtkama
Prioritetno područje 3: uređenje pilane u živi muzej
Mjera 1: izgled i okoliš
objekta
Pokazatelj 1: Postavljanje
nove informativne table
ispred pilane
Praćenje: Mjera se može
provesti čim se prikupe ili
dodijele odgovarajuća
financijska sredstva. Kada
se ona primijene,
pokazatelji će biti mjerljivi
odmah s posjetom
destinacije
Pokazatelj 2: Premještanje
prostora za skladištenje
drva na drugu stranu rijeke
Pokazatelj 3: Uređenje
prostora ispred ulaza u
pilanu, koje je namijenjeno
prezentaciji, druženju i
odmoru posjetitelja
Mjera 2: izgled izložbenog
prostora
Pokazatelj 1: Postavljanje i
uređenje panoa i radnih
ploča unutar pilane
Praćenje: Mjera se može
provesti odmah. Pokazatelji
će se mjeriti odmah i
jednom, izravno na
destinaciji. Kod pokazatelja
je potrebno obratiti pažnju
na očuvanje autentičnosti.
Pokazatelj 2:
Rekonstrukcija stubišta s
otvorom za ulazak u
prostorije ispod pilane
N. Uršić: Pilana Malinarić
187.

Mjera 3: priprema muzejske
zbirke
Pokazatelj 1: Osiguranje
područja oko pilane i
unutar nje
Praćenje: Mjera se može
provesti nakon provedbe
prvog prioritetnog
područja. Ako je početna
točka jasna, bit će moguće
postupno urediti muzejsku
zbirku, koja bi trebala u
potpunosti zaživjeti sa svih
sedam panoa i radnim
površinama nakon otprilike
godinu dana, ako
nasljednici odluče da pilana
neće više raditi. Drugi
pokazatelj prati se
numerički, a ostala fizičkim
posjetom destinaciji.
Pokazatelj 2: Broj
izložbenih panoa (7) i
radnih površina (2) u
unutrašnjosti pilane
Pokazatelj 3: Postavljanje
zaslona za reprodukciju
snimljenog filma o
pripremi i izvođenju
postupka piljenja trupaca

11.6
Sažetak

Glavna je ideja održivog turizma pronaći ravnotežu između ljudskih i prirodnih
resursa. Stoga je za stvaranje konačnog proizvoda nužno projektiranje, zaštita i
integracija svih važnih aktera i same okoline. Ključ je u sudjelovanju i suradnji lokalne
samouprave, lokalnih turističkih zajednica, ključnih institucija u području zaštite i
promicanja prirodne i kulturne baštine, vlasnika smještajnih kapaciteta, pružatelja
gastronomskih usluga, lokalnih turističkih agencija i lokalnog stanovništva. Gorski
kotar bogat je stvarnim (korištenim) i potencijalnim (neiskorištenim) turističkim
atrakcijama prirodne i kulturne baštine, koje su još uvijek slabo zastupljene u
aktualnoj turističkoj ponudi (Batel et al., 2017, str. 10).

Kulturna je baština jedinstvena u svakom okruženju i u svakom vremenskom
razdoblju. Ne postoji posvuda Big Ben niti Slavoluk pobjede, stoga treba sagledati
vlastita "blaga" i posebnosti (Halb, 2013, str. 60). To može biti i vaš vlastiti objekt,
koji bi trebalo samo preurediti ili nadograditi bez većih smetnji okoline i mijenjanja
primarnih resursa.

U primjeru Malinarićeve pilane vidjeli smo tri prioritetna područja. Prvo je izrada
proizvoda i poluproizvoda od drva koje dolazi iz Gorskog kotara, s ciljem da se
motivira obitelj pružatelja i okolne organizacije kako bi se očuvala važnost drvne
industrije i promicalo očuvanje tradicije. Također bismo poticali korištenje drva u
188
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

svakodnevnim situacijama. Drugo je prioritetno područje stvaranje strukturirane
prezentacije pilane za različite ciljne skupine posjetitelja te poboljšanje promocije i
vidljivosti destinacije. Kao treće prioritetno područje, u okviru dugoročne strategije
održivog razvoja destinacije, predlažemo da se Malinarićeva pilana pretvori u živi
muzej. Time bi se našim potomcima omogućio pregled bogate pilanske tradicije i
obrade drva.

Malinarićeva pilana može doprinijeti zaštiti, očuvanju i predstavljanju zajedničke
baštine na širem području regije kroz provedbu predloženih aktivnosti ili barem dio
njih. Time bi se sačuvao integritet naslijeđenog identiteta koji bi se mogao prenijeti
na buduće generacije.
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 12
Ribogojilište i kovačnica Urh

LEA PLAHUTA I JAN POKOMY

12.1
Analiza stanja

Kovanje je nekad bila jedna od najvažnijih zanatskih djelatnosti u selu i većim
gradovima. Svako je mjesto imalo barem jednoga kovača koji je izrađivao
poljoprivredne i druge alate, kovane dijelove zaprežnih kola, alate za rad u šumi i
gradnju kuća te razne vrste čavala. Čavli su u kovanju povezani s drugom djelatnošću,
čavlarstvom koje se razvilo kao posebna grana rano kapitalističkog željezarstva, a
bilo je aktualno od kasnog srednjeg vijeka do kraja 19. stoljeća (Bogataj, 1989, str.
113).

U kovačkom zanatu razlikujemo kovače alata i kovače potkovica, iako većina od njih
savlada oboje. Osim njih, poznajemo i umjetničke kovače. Karakteristika kovačkog
zanata bila je da je se prenosila s generacije na generaciju, s oca na sina. Onima koji
su usvoji kovački zanat, to je značilo stalno i dobro uhodano poslovanje, ujedno i
dobru zaradu. Za obavljanje ovog zanata potreban je bio majstorski ispit, dok u
ostalim zanatima to nije bilo nužno. To se posebno odnosilo na kovače potkovica jer
je potkivanje konja, krava, volova ili magaraca bio zahtjevan zadatak, koji je često
nadilazio samu „uslugu” potkivanja. Kovači su ujedno bili i veterinari te su
190
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

pregledavali meso za prodaju, bili su svojevrsni „nadzornici nad mesom” (Mršnik,
2008, str. 11).

Kovanje je kroz povijest izgubilo svoju ulogu te se uloga kovača znatno promijenila.
U prošlosti je svako veće selo imalo vlastitog kovača, dok danas mnoge kovane
proizvode izrađuju razne kovačke industrije i željezare te ih šalju na tržište (Bogataj,
1989, str. 115). Kovanje kakvo danas postoji tehnološki je mnogo naprednije i
jednostavnije od kovanja u prošlosti, kada je kovač morao imati puno znanja da bi
izradio različite vrste alata. Uz poljoprivredu, kovanje je ponekad bilo usko povezano
s drugim industrijama poput vinogradarstva, šumarstva, poljoprivrede i čavlarstva
što je bilo važno u izgradnji objekata. Može se reći da kovanje nije u potpunosti
izumrlo, no ono je danas vrlo rijetko. Arheološki nalazi dokazuju da je kovanje bilo
prisutno prije 11. stoljeća, a u 12. stoljeću postalo je jedan od najvažnijih zanata koji
se brzo razvijao. Vrhunac kovanja datira s kraja 15. stoljeća, u vrijeme otkrića
Amerike, kada su kovači koristili prirodne resurse kao pojednostavljen i inovativan
način izrade i oblikovanja željeznih predmeta. Ovdje govorimo o upotrebi vodene
energije koja je pokretala čekiće kod oblikovanja, stiskanja te zagrijavanja željeza.
Nakon industrijalizacije koja se dogodila u 19. stoljeću, kovanje se podijelilo na
obrtničko i industrijsko kovanje, a klasificirano je na temelju stupnja mehanizacije ili
količine proizvoda (Dajčar et al., 1999, str. 16-18).

Danas staro kovanje gotovo i ne postoji, sve je manje kovača koji bi nastavili tradiciju.
Ipak, neki kovači još uvijek postoje. Jedan je od njih Branko Urh iz kovačke radionice
Urh, stoga je važno oživjeti njegovo kovačko znanje stvaranjem turističke ponude za
turiste, kako bi se sami uvjerili kakav je kovački posao bio u prošlosti (slika 35).

L. Plahuta i J. Pokomy: Ribogojilište i kovačnica Urh
191.

Slika 35: Kovačnica Urh
Izvor: Lasten.

Ribarstvo je u prošlosti bila česta gospodarska djelatnost, s ciljem da se dodatno
zaradi. Poljoprivredna gospodarska zbornica (KGZS, b. d.) u projektu izrade
ribogojilišta definira da je prosječna potrošnja ribe na jednog slovenskog stanovnika
od 6 do 8 kg godišnje. Podaci nam govore da ribarstvo kao industrija ima mogućnost
prodaje prirodno uzgojene ribe. Ribarstvo je podijeljeno u četiri podvrste, a to su
hladnovodno i toplovodno slatkovodno ribarstvo te hladnovodno i toplovodno
morsko ribarstvo. Unatoč činjenici da se broj registriranih prodavača ribe smanjuje
(SURS, 2016), nositelji ovih djelatnosti imaju priliku razvijati industriju, budući da
potrošači traže kvalitetnu ponudu i pouzdane proizvođače.

Potrošači ribu obično kupuju u ribarnici i često se prije kupnje oslanjaju na izjavu
prodavača da je riba svježa. Međutim, to nije uvijek slučaj, u što se i sami mogu
uvjeriti, ali za to treba uzeti malo vremena i imati malo znanja o ribi. Posjetitelji se
mogu uvjeriti u kvalitetu uzgajališta riba Urh, gdje se riba uzgaja na prirodan način u
netaknutoj prirodi. Budući da ljudi danas veliki naglasak daju svome zdravlju, sigurni
smo da ima i da bi se našlo još stalnih kupaca u ribogojilištu. No, da bi se do toga
došlo, potrebni su adekvatni distribucijski kanali.
192
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Ribogojilište i kovačnica Urh smještena je u Čabru, gotovo u samom središtu mjesta
te je pristup moguć i automobilom i pješice. Na raspolaganju je tek nekoliko
parkirnih mjesta, stoga je poželjno da posjetitelji svoj automobil prilikom dolaska
ostave na gradskom parkiralištu te se pješice upute do objekta, koji je udaljen
nekoliko minuta hoda. Posjed obitelji Urh uključuje stambenu kuću, kovačnicu i
ribogojilište (slika 36). Prema riječima g. Urha (B. Urh, osobna komunikacija, 19.
listopada 2018.), koji je umirovljeni kovač, njegovi su prednici također bili kovači, a
živjeli su 3 km niže od Čabra na slovenskoj strani. Prethodnu generaciju kovača činilo
je nekoliko braće, od kojih je jedan preuzeo kovačnicu 3 km niže od Čabra, dok je
drugi 1935. godine osnovao kovačnicu o kojoj raspravljamo u ovom članku. U ovoj
je kovačnici radio posljednji kovač u Hrvatskoj. Od tada, zanimanje kovača u
Hrvatskoj više ne postoji.

Slika 36: Ribogojilište Urh
Izvor: Lasten.

Ribogojilište i kovačnica Urh turistički su nerazvijeni zbog čega ne možemo govoriti
o uspostavljenoj turističkoj ponudi, no destinacija ima dobre uvjete za razvoj.
Gospodin Urh ima znanje o proizvodnji i preradi željeza što bi se moglo iskoristiti
za očuvanje tradicije kovanja kroz turističke proizvode. U tu svrhu kovačnica ima
potrebne uređaje koji su pogodni za daljnju uporabu, a svi uređaji za rad koriste
obnovljivi izvor energije budući da se napajaju vodom. Neki su od važnijih predmeta
L. Plahuta i J. Pokomy: Ribogojilište i kovačnica Urh
193.

u kovačnici peć za topljenje željeza, koja zagrijava željezo na visoku temperaturu
kako bi ono bilo spremno za obradu, uređaj za brušenje željeznog alata, uređaj za
razrjeđivanje i uređaj za probijanje željezne rupe (slika 37).

Slika 37: Kovač Urh na poslu
Izvor: Lasten.

Izgradnja ribogojilišta seže u 19. stoljeće, a danas ono broji i ribnjake različitih
veličina, koji bivaju opskrbljeni vodom iz obližnje rijeke. Tu se uzgaja kalifornijska
pastrva kojoj treba godinu dana da naraste. Većina kupaca dolazi sa slovenskog
teritorija, no taj je broj relativno mali pa bi uspostavljanje veće prepoznatljivosti
ribogojilišta dovelo do veće prodaje riba.

Vlasnik je svjestan autentičnosti kovačnice i ribogojilišta, ali njegova ponuda
trenutno uključuje samo prodaju riba i povremene posjete kovačnici što je zanimljivo
uglavnom starijim generacijama (B. Urh, osobna komunikacija, 19. listopada 2018.).
Da bi se dopunila turistička ponuda te se predstavilo znanje o kovanju, trebalo bi se
194
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

povezati s drugim turističkim pružateljima u okolici, ali i šire. Potrebno je povezati
se s turističkim poljoprivrednim gospodarstvima i agencijama u regiji te preko njih
privući veći broj turista u kovačnicu i potaknuti ih na kupnju ribe. Trenutno
zanimanje za kupnju ribe dolazi samo od pojedinaca iz Slovenije pa smatramo da bi
se vlasnik trebao povezati s manjim restoranima, gostionicama ili lokalnim
trgovinama, koje bi kupovale uzgojenu pastrvu. Vlasnik bi tako financijski profitirao
od kupnje ribe, a lokalne trgovine i ugostiteljski objekti mogli bi naglasiti kvalitetu
pastrve iz lokalnog okruženja.

12.2
SWOT analiza

Tablica 21: SWOT analiza ribogojilišta i kovačnice Urh

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
dobar pristup destinaciji zbog
povoljnog geografskog položaja
−
autohtona kovačnica (jedina sačuvana
kovačnica na tom području)
−
bogata prirodna i kulturna baština
−
prodaja svježe i domaće ribe iz čiste
vode
−
obližnji izvor vode (rijeka Čabranka)
−
blizina turističkog smještaja
−
podrška lokalne zajednice
−
nema konkurencije
−
loša turistička ponuda
−
nedostatak radne snage
−
nema nasljednika u upravljanju
kovačnicom i ribogojilištem
−
neznanje stranih jezika i upravljanja
turizmom
−
nedostatak znanja i vještina za
promociju destinacije
−
neprepoznatljivost destinacije
−
nema putokaza koji bi vodili do
destinacije
−
loša promocija
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
mogućnost uređenja kovačnice u
turističku atrakciju i prikladno mjesto
za uređenje pristupačnosti
−
interes turista da vide kovačnicu te rad
u kovačnici te da sudjeluju u
radionicama kovanja
−
mogućnost povezivanja s udrugama,
školama i turističkim smještajem
−
nove digitalne mogućnosti za bolju
promociju
−
odsutnost i nedostatak radne snage za
budući razvoj
−
financijska ograničenja
−
birokratska ograničenja
−
loša povezanost turističkih pružatelja
−
nezainteresiranost za suradnju između
određenih pružatelja usluga
−
propadanje kovačnice ako se ona ne
uredi
−
smanjen interes potencijalnih
posjetitelja zbog udaljenosti mjesta
−
nezainteresiranost posjetitelja za
tradicionalne zanate

L. Plahuta i J. Pokomy: Ribogojilište i kovačnica Urh
195.

Ribogojilište i kovačnica smješteni su usred netaknute prirode, nalaze se u mjestu
Čabar čuvajući na taj način svoju tradiciju te su dostupni osobnim i većim vozilima.
Danas ribogojilište i kovačnica izumiru, a s njima i bogata kulturna baština. S
obzirom da je kovačnica jedina takva sačuvana u Hrvatskoj, sama je po sebi
autentična i nema konkurencije u takvoj turističkoj ponudi. Bogata prirodna baština
posebno je istaknuta u ribogojilištu jer se čuva od 19. stoljeća i sadrži čistu vodu iz
obližnje rijeke Čabranke. Ribe su svježe i uzgajaju se u netaknutoj prirodi. Prednost
je i blizina turističkog smještaja u gradu, što znači da destinacija može privući turiste
koji borave u blizini.

Destinacija ima i neke nedostatke. Ima slabo razvijenu turističku ponudu i lošu
promociju, a primijetili smo i nedostatak promotivnog materijala. Signalizacije za
odredište također nema. Upravo zbog toga destinacija ostaje neprepoznatljiva
potencijalnim turistima. Kovač je stariji gospodin te nije upoznat s korištenjem
suvremenih i digitalnih komunikacijskih kanala za provedbu promocije. Prije razvoja
nove turističke ponude kovačnicu treba urediti. Ako bi se turistička ponuda razvila,
g. Urh suočio bi se s nedostatkom radne snage prilikom posjeta većih skupina, a
nema ni zainteresiranih za nasljedstvo u vođenju posla u kovačnici jer je g. Urh zadnji
vješt i izučen kovač svoje generacije. Ima sina koji nije previše zainteresiran za
bavljenje turizmom i ne pokazuje velik interes za kovanje i ribogojilište. Prilikom
posjeta stranih grupa koje ne razumiju hrvatski ili slovenski jezik, prepreka bi bila
komunikacija budući da vlasnik ne poznaje drugi strani jezik.

Kovanje i uzgoj ribe kao tradicionalni zanat dobra su osnova za razvoj turističke
djelatnosti na toj destinaciji. Kao jednu od mogućnosti predlažemo obilazak
kovačnice, gdje bi ponuditelj demonstrirao postupke obrade željeza. Kao dodatnu
vrijednost posjetu kovačnici uveli bismo i radionice u kojima bi se posjetitelji mogli
okušati u kovačkim vještinama. U blizini kovačnice nalaze se turistički pružatelji i
pružatelji smještaja s kojima bi se vlasnik mogao povezati i tako zajedno predstavljati
turističku ponudu grada Čabra. Jednu od mogućnosti za razvoj destinacije vidimo i
u povezivanju s raznim udrugama i školama, što bi uvelike proširilo vidljivost
pružatelja usluga. Posljednja, ali vrlo važna prilika za razvoj destinacije je oglašavanje
ribogojilišta i kovačnice Urh na web-stranicama grada Čabra te izrada vlastitog
promotivnog materijala.

196
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Kao prepreku navodimo udaljenost mjesta i njegovu neprepoznatljivost. Taj bi se
problem mogao riješiti učinkovitom promocijom, no unatoč tome prijetnju
predstavlja neučinkovito oglašavanje vlasnika zbog slabog poznavanja upotrebe
računala i interneta. Na ovom mjestu postavljamo si pitanje bi li i drugi turistički
pružatelji sudjelovali u oglašavanju kovačnice te pobudili zanimanje turista za
tradicionalne zanate koji su danas ostali u tragovima (posebno među mladima).
Ograničena financijska sredstva također mogu biti prepreka jer bi dobar razvoj i
marketing zahtijevao velika financijska ulaganja. Ako želimo razviti prodaju riba te
postaviti table sa smjernicama, možemo naići na birokratske prepreke. Veliki
nedostatak radne snage za budući razvoj turističke djelatnosti već je spomenut, a ako
se ne bude investiralo u turističku infrastrukturu ili obnovu kovačnice, može doći do
njenog propadanja. Na temelju analize stanja predlažemo mjere koje su temelj vizije
za razvoj ribogojilišta i kovačnice. Postoji mnogo mogućnosti za razvoj ribogojilišta
i kovačnice, koji bi mogao biti povezan s razvojem cijelog kraja.

12.3
Vizija

Ribogojilište i kovačnica Urh će do 2025. godine postati popularna turistička destinacija putem
revitalizacije dvaju zanata – kovanja i ribogojstva. Destinacija će posjetiteljima pružiti autentično
iskustvo održavanjem kovačkog posla, a ponudom svježe ribe iz netaknute prirode pružit će
turistima neočekivani kulinarski užitak. Povezivanje s turističkim djelatnostima kraja te održivim
razvojem destinacije, ribogojilište i kovačnica Urh nastavit će s radom i za buduće generacije te će
biti očuvana kako bi zadovoljila potrebe davatelja usluga i gostiju.

Najvažniji je dio našeg rada stvaranje prioritetnih područja i mjera kojima ćemo
uspostaviti bogatu turističku ponudu, stoga je potrebna vizija koja će nas usmjeravati
pri pisanju. Kovanje i ribogojilište prepoznati su kao važni zanati kulturne baštine
koje treba čuvati. Viziju treba približiti vlasniku te se nadati da će biti zainteresiran
za daljnji razvoj destinacije. Prijenos znanja o obradi metala i uzgoju ribe mora se
održati na autentičan i održiv način te tako steći važnu ulogu u turizmu.

L. Plahuta i J. Pokomy: Ribogojilište i kovačnica Urh
197.

12.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: UREĐENJE KOVAČNCE

Sama kovačnica zadržala je izgled tipične stare kovačnice, no njezina je unutrašnjost
neuređena. Puno je istrošenih stvari koje nepotrebno skreću pozornost posjetitelja
(npr. daske). Izgled kovačnice bio bi puno privlačniji turistima kada bi ona bila
uređena. Prilikom posjeta može se vidjeti puno zanimljivosti koje nisu pravilno
prikazane. Razne informativne ploče trebale bi naglasiti tradiciju obaju zanata te
turistima predstaviti ono najvažnije. Uz pomoć volontera vlasnik bi lakšim fizičkim
radom mogao organizirati kovačnicu koja bi bila prikladna za razgledavanje i
predstavljanje zanata.

Mjera 1: poboljšanje izgleda kovačnice

Tijekom pregleda unutrašnjosti kovačnice primijetili smo stare, rijetke, ali i vrlo
korisne proizvode. Oni bi se mogli očistiti i pripremiti za izložbu, tj. predstavljanje
turistima. Primijetili smo i mnoge druge predmete, daske i slično što nepotrebno
ispunjava prostor. Izgled kovačnice bio bi puno privlačniji kada bi se te stvari
odstranile, a predmeti koji imaju značenje očistili i izložili. Kod nekih predmeta
postoji opasnost od ozljeda, stoga bi trebali biti zaštićeni na odgovarajući način. Na
vidljivo mjesto potrebno je postaviti i predmete koji prikazuju djelovanje kovačnice.
Izblijedjeli natpis na zidu kovačnice, koji je napravio umjetnik iz Osilnice, potrebno
je obnoviti. Predlažemo da se u obnovu uključe i volonteri koji će g. Urhu pomoći
oko uređenja prostora.

Mjera 2: postavljanje informativne ploče o kovačnici

Kovačnica i njezina unutrašnjost nude brojne zanimljivosti koje nisu pravilno
prikazane. Kovačnica ima uređaje za topljenje željeza, brušenje i probijanje rupa, a
svi ti uređaji imaju žargonska imena koja su tijekom obilaska nakratko spomenuta.
Da bi turisti mogli dobro upoznati pojedinačni objekt, naziv i svrhu uređaja, ispred
svakog važnog predmeta predlažemo postaviti malu informativnu ploču s imenom,
opisom i svrhom uređaja. Tako bi gosti lakše pratili pojedini predmet, a kasnije bi
imali priliku pročitati nešto više o uređajima. Na ulazu u kovačnicu predlažemo da
se postavi informativna tabla s osnovnim informacijama o kovanju i dugoj tradiciji
198
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

kovačke radionice Urh. Podaci na informativnim pločama bili bi napisani na
hrvatskom, slovenskom i engleskom jeziku.

Mjera 3: postavljanje informativne ploče o ribogojilištu

Prilikom posjeta ribogojilištu nismo uočili da su negdje izloženi osnovni podaci o
ribama i njihovom uzgoju. G. Urh (osobna komunikacija, 19. listopada 2018.) je
spomenuo da je riječ o vrsti koja se naziva kalifornijska pastrva, a treba joj godinu
dana da naraste. Tradicija ribogojilišta datira iz 1882. godine kada je postalo prvo
uzgajalište pastrva u Hrvatskoj. Prije ulaska u ribogojilište nalazi se slika iz 1882.
godine, kojoj bi se mogao dodati opis duge tradicije uzgoja ribe te podatci o vrsti
uzgajane ribe – kalifornijskoj pastrvi (karakteristike ribe, životni vijek, prehrana itd.).
Podatci bi bili napisani na hrvatskom, slovenskom i engleskom jeziku.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: OBLIKOVANJE TURISTIČKE PONUDE

Prilikom osmišljavanja turističke ponude usredotočili bismo se na razgled kovačnice
i postupaka obrade željeza kao i na radionice izrade željeznih predmeta. Ponudila bi
se mogućnost razgleda kovačnice gdje bi vlasnik predstavio rad svih uređaja za
oblikovanje željeza. Da bi gosti iskusili vještine obrade željeza, treba im omogućiti
da sudjeluju u radionici te tako dožive autentično i nezaboravno iskustvo. Pružatelj
usluga tako bi imao priliku zaraditi novac, a gosti bi se upoznali s tradicionalnim
zanatom koji danas sve više blijedi.

Mjera 1: uvođenje razgleda kovačnice i postupaka oblikovanja željeza

Nudili bismo mogućnost razgleda unutrašnjosti kovačnice i prikazivanja rada svih
uređaja od strane davatelja usluga. Kovač može gostima pokazati postupak topljenja
željeza, brušenja sjekira i alata, tanjenje te bušenje željeza, dakle cijeli proces
oblikovanja željeza od trenutka kada ono uđe u topionicu do trenutka kada je
spremno za upotrebu. Budući da u kovačnici postoji alat koji bi gostima mogao
nanijeti tjelesne ozljede, oni bi trebali biti zaštićeni. Pružatelji usluga primali bi
individualne goste, male i velike skupne, a cijena bi se usklađivala sukladno broju
posjetitelja. Od velike je važnosti da se pružatelj usluga poveže s osobom koja ima
iskustva u vođenju organiziranih grupa. Ona bi mu dala smjernice kako pravilno
komunicirati s turistima; kako ih primiti u kovačnicu, kako pridobiti i zadržati
L. Plahuta i J. Pokomy: Ribogojilište i kovačnica Urh
199.

njihovu pažnju te prije svega kako na jednostavan i zanimljiv način u ograničenom
vremenu predstaviti sve bitne informacije o kovačnici.

Mjera 2: radionice oblikovanja željeza

Gosti bi imali priliku okušati se u oblikovanju željeza uz prethodno predstavljanje i
upute kovača. Treba se pobrinuti za sigurnost gostiju, stoga prilikom izvođenja
radionica gostima treba dati zaštitne rukavice te odgovarajuću obuću koja će ih
zaštititi od ozljeda. Ako kovač ima na raspolaganju višak željeza koji bi posjetitelji
mogli koristiti na radionicama, mogli bi izraditi alat po svom izboru (sjekira, vrtni
alat itd.) ili vrstu alata za koju će kovač procijeniti da ga oni mogu napraviti. Na kraju
bi se uz pomoć uređaja na alat otisnuo pečat kovačnice, kako bi im ostao u sjećanju.
Radionica bi trajala oko dva sata, a bila bi prilagođena programu i broju posjetitelja.
Cijena radionica bila bi 10 eura za djecu (do 15 godina) i 15 eura za odrasle.

Primjer radionice za posjetitelje kovačnice

Skupine do 10 sudionika okupile bi se ispred kovačnice gdje bi g. Urh dao bitne
informacije o samoj kovačnici – njezinoj povijesti, ulozi u prošlosti i danas, vlasništvu
itd. Vlasnik bi skupinu odveo u kovačnicu, gdje bi predstavio najvažnije uređaje za
oblikovanje željeza. Svako objašnjenje uređaja bilo bi praćeno demonstracijom
njegovog rada. S obzirom na to da je kovanje povezano s vatrom i uređajima koji
mogu prouzročiti ozljede, pružatelj će osigurati sigurnu provedbu razgleda i izložbe.
Za radionicu ponuditelj mora osigurati zaštitnu opremu, uključujući zaštitne naočale,
rukavice, odgovarajuću obuću i radno odijelo. Broj kompleta zaštitne opreme ovisi o
njenoj dostupnosti.

Pod stručnim vodstvom kovača uslijedila bi izrada željeznih predmeta. Svaki bi
pojedinac na početku dobio komad željeznog predmeta koji bi, prema kovačevoj
prosudbi, bio najprikladniji za obradu. Rad bi se odvijao u skupinama, radi lakšeg
praćenja najviše na trima strojevima odjednom. Svakoj bi skupini g. Urh na početku
demonstrirao način izrade i oblikovanja predmeta, a zatim bi posao prepustio grupi
uz povremeni nadzor stručnjaka jer posljedice pogrešaka mogu biti kobne. Upravo iz
tog razloga predlažemo upotrebu manje opasnih strojeva. Svaki sudionik radionice
oblikuje vlastiti željezni predmet prema uputama kovača, a može ga po želji zadržati
kao suvenir.

200
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Nakon radionice, za potrebe daljnjeg razvoja kovačnice, sudionicima bi se podijelile
ankete o zadovoljstvu turističkom ponudom i mogućim prijedlozima za poboljšanje.
Na temelju ispunjenih anketa, kovač bi imao priliku procijeniti odgovara li cjenovni
raspon ponude očekivanjima sudionika, jesu li zadovoljni praktičnim radom, saznao
bi moguće nedostatke itd., Ti bi odgovori pomogli bržem i učinkovitijem poboljšanju
ponude. Na kraju radionice slijedilo bi druženje na terasi ispred kovačnice uz
mogućnost dodatne gastronomske ponude (riba sa žara, riblji fileti itd.).

Mjera 3: prodaja ribljih proizvoda

Osnovna djelatnost ribogojilišta je uzgoj i prodaja ribe. Tome se može dodati i
prodaja ribljih proizvoda. Gostima bi se mogao ponuditi domaći namaz od ribe koji
bi sami pripremali u domaćinstvu. Namazi bi se pakirali u staklenu ambalažu, koja
se jeftino može kupiti u prodavaonicama hrane i neprehrambenih proizvoda (jedna
staklenka košta oko 0,50 eura). Namazima bi priložili i recept (npr. recept za pečenu
pastrvu) i različite korisne savjete (npr. da pastrva prije pečenja treba stajati najmanje
1 sat jer se inače brže uvija i raspada, da se svježa riba može držati u hladnjaku do 3
dana na 8 stupnjeva Celzijusa, da se smrznuta riba može čuvati do 7 mjeseci itd.). To
bi goste potaknulo na dodatnu kupnju svježe ribe s kojom će moći isprobati recepte
i slijediti popratne savjete.

Mjera 4: uređenje prostora za piknik i ponuda hrane

Na travnjak ispred kovačnice predlažemo postaviti velik drven stol za desetak ljudi.
U blizini bi bio postavljen roštilj, gdje bi se gostima nakon posjeta ponudio autentični
ručak – pastrva sa žara. Ako g. Urh ne bi želio imati roštilj ispred kovačnice, postoji
mogućnost pripreme ribljeg tanjura za grupe gostiju, koji bi sadržavao riblji file,
namaz od pastrve, maslac i kruh. Veličina plate ovisila bi o broju gostiju. Kante za
otpad također bi trebalo postaviti u blizini stolova.

Mjera 5: dostava riba

Promocija bi poboljšala vidljivost uzgajališta riba te bi posljedično pobudila
zanimanje za kupnju ribe i na drugim područjima. Za neke potencijalne kupce
prepreka bi bila udaljenost ribogojilišta ili nedostatak vlastitih prijevoznih sredstava
za dostavu ribe. Ako g. Urh ima vlastiti automobil, vrijeme i motivaciju za povećanu
prodaju riba, tada bi mogli uvesti ponudu kućne dostave ribe. Nudila bi se dostava
L. Plahuta i J. Pokomy: Ribogojilište i kovačnica Urh
201.

očišćene i neočišćene pastrve, a za veće količine ribe (preko 2 kg) bilo bi potrebno
naručiti dan prije. Naručivanje ribe vršilo bi se telefonom, a dostava bi ovisila o
količini kupljene ribe.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: PROMOCIJA

Posljednje prioritetno područje je povećati vidljivost turističke destinacije. Uspješan
razvoj turističke ponude temelji se na pravilno odabranim taktikama oglašavanja i
promocije. Kovačnica nudi kulturnu baštinu što bi se moglo definirati kao turistička
ponuda „natrag u budućnost” (eng. back to future). Pojam opisujemo kao ponudu
bez koje se nekad nije moglo živjeti, ali danas je toliko rijetka da opet postaje
zanimljiva i mlađim i starijim generacijama. Ponuda bi zaživjela kad bi se odabrali
pravi komunikacijski kanali, putem kojih bi se privukle različite skupine gostiju.
Ribogojilište i kovačnica te prodaja riba promovirali bi se na web-stranicama grada
Čabra, a ponuda bi se mogla reklamirati i vlastitim promotivnim materijalom te na
web-portalima i društvenim mrežama. Kako bi se očuvala tradicija kovačkog rada u
lokalnom okruženju, davatelj usluga trebao bi se povezati s lokalnim udrugama i
školama, koje bi pozvao u posjet i tako osigurao dodatnu promociju. Da bi se
postigao zadovoljavajući broj posjeta na temelju uspješne promocije, uz cestu treba
postaviti putokaze.

Mjera 1: promocija destinacije na web-stranicama i društvenim mrežama

Na početku razvoja turističke ponude ne isplati se izrađivati vlastitu web-stranicu jer
je to prevelik trošak. S obzirom na trenutnu neprepoznatljivost destinacije, bilo bi
dovoljno oglašavati ju na web-stranicama Grada Čabra te na raznim društvenim
mrežama gdje su objave besplatne (Facebook, Instagram) i vidljive velikom broju
korisnika. U ponudi kovačnice i ribogojilišta potrebno je opisati ponudu, tradiciju,
mjesto te ostaviti podatke za kontakt. Način promocije bio bi učinkovitiji kad bi
promociju na društvenim mrežama uređivala mlađa osoba koja se u to razumije. Ako
metode marketinga na internetskim stranicama ne uspiju, tada je prikladno
promotivno sredstvo i oglašavanje letcima koje bi gosti mogli dobiti u turističkom
smještaju te važnim informacijskim točkama područja. Izrada vlastitog promotivnog
materijala opisana je u sljedećoj mjeri.

202
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 2: izrada vlastitog promotivnog materijala

Predlažemo izraditi letke i brošure na kojima će biti predstavljene ključne informacije
o ponudi kovačnice i ribogojilišta. Promotivni materijal mora se distribuirati u sve
turističke smještajne jedinice te objaviti na glavnim informativnim mjestima u tom
kraju. Turistički radnici moraju također biti obaviješteni o destinaciji kako bi mogli
gostima preporučiti ponudu kovačnice i ribogojilišta. Letak bi trebao naglasiti
autohtonost kovačnice, njezinu radionicu, kao i ponudu svježe pastrve iz netaknute
prirode. Potrebni su i podaci za kontakt, karta s rutom do destinacije te slike
kovačnice i ribogojilišta. Veličina letka bi bila A5, dizajnirao bi je pružatelj usluga, a
tiskao bi se u obližnjoj tiskari.

Mjera 3: povezivanje s udrugama i školama

U Čabru djeluje puno udruga, vrtić te osnovna i srednja škola, stoga vlasnik ima
mogućnost kontaktirati ih i pozvati da posjete kovačnicu. Budući da društva potiču
lokalno i domaće, sigurni smo da bi se puno skupina odlučilo posjetiti kovačnicu.
Poziv bi trebalo uputiti i školama te ih pozvati u posjet. Tako bi pružatelj usluga imao
priliku zaraditi novac te bi istodobno upoznao učenike s kovačkim vještinama koje
danas blijede. Upoznali bi se sa svim uređajima potrebnim za obradu željeza, a
vlasnik bi im i demonstrirao način rada. Sadržaj bi bio vrlo zanimljiv i poučan. Možda
bi se ipak među mladima pronašao nasljednik koji bi nastavio tradiciju kovanja.

Mjera 4: postavljanje putokaza

Budući da se ribogojilište i kovačnica trenutno mogu naći samo uz pomoć mještana,
koji posjetitelja usmjeravaju na pravi put, potrebno je osigurati odgovarajuću
dostupnost i signalizaciju koja će turiste dovesti do odredišta. Predlažemo da se u
gradu Čabru na glavnim cestama postave putokazi koji vode do turističke destinacije.

12.5
Pokazatelji i praćenje

Pokazatelji prikazuju napredak i postizanje postavljenih ciljeva. Oni moraju biti jasni
i mjerljivi. U nastavku tablica 22 daje pokazatelje za svaku pojedinu mjeru za
prioritetno područje kovačnice i ribogojilišta. Nadzor igra važnu ulogu u određivanju
uspješnosti poslovanja u proteklom razdoblju te pokazuje jesu li mjere uspješno
provedene. Tablica 22 ujedno pokazuje i kako pratiti provedbu svake mjere zasebno.
L. Plahuta i J. Pokomy: Ribogojilište i kovačnica Urh
203.

Tablica 22: pokazatelji i praćenje razvoja ribogojilišta i kovačnice Urh

Prioritetno područje 1: uređenje kovačnice
Mjera 1: poboljšanje izgleda
kovačnice
Pokazatelj 1: broj radnih
akcija (tri radne akcije)
Praćenje: Kroz razgovor s
kovačem te praćenjem
stanja unutrašnjosti
kovačnice. Najprije je
potrebno organizirati tri
radne akcije u jednom
mjesecu, a nakon toga
redovno uređenje dvaput
godišnje. Provjerava se
nalaze li se u kovačnici
predmeti koji joj ne
pripadaju te se oni
uklanjaju.
Mjera 2: postavljanje
informativne ploče o
kovačnici
Pokazatelj 1: Broj
informativnih tablica – pet
tablica s objašnjenjem za
što služe alati i strojevi u
kovačnici
Praćenje: Dva puta
godišnje provjerava se jesu
li ploče pravilno postavljene
(tako da ne ometaju rad
strojeva te da istodobno
budu dostupne
posjetiteljima) ili ih je
potrebno zamijeniti.
Pružatelj usluge odlučuje o
dotrajalosti informativnih
tabli.
Pokazatelj 2: jedna tabla s
općim informacijama
postavljena je ispred
kovačnice
Mjera 3: postavljanje
informativne ploče o
ribogojilištu
Pokazatelj 1: jedna tabla s
općim informacijama
ispred ribogojilišta
Praćenje: Dva puta
godišnje provjerava se je li
ploča pravilno postavljena i
treba li ju zamijeniti, o
čemu odlučuje vlasnik.
Prioritetno područje 2: oblikovanje turističke ponude
Mjera 1: uvođenje razgleda
kovačnice i postupaka
oblikovanja željeza

Pokazatelj 1: broj prodanih
ulaznica za razgled
kovačnice
Praćenje: mjesečno
prikupljanje statističkih
podataka u o broju
prodanih ulaznica. Na
temelju odabranih podataka
napravila bi se statistika
koja prikazuje mjesečnu
razinu posjeta kovačnici.
Prikupljali bi se podaci o
iznosu mjesečne zarade od
prihoda za kovačnicu.
Istraživanje o zadovoljstvu
gostiju provodilo bi se
putem anonimne ankete,
koja bi se dijelila gostima
Pokazatelj 2: iznos zarade
204
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

nakon obilaska destinacije.
Na taj bi način gosti mogli
dati svoje mišljenje i
prijedloge za razvoj
destinacije.
Mjera 2: radionice za
oblikovanje željeza
Pokazatelj 1: broj prodanih
radionica
Praćenje: Mjesečno
prikupljanje statističkih
podataka o broju radionica.
Na temelju tih podataka
napravila bi se statistika
koja pokazuje mjesečni broj
radionica koje se provode u
kovačnici. Tako bi se
prikupili podaci o
mjesečnom iznosu zarade
od prihoda za kovačnicu.
Ispitivanje zadovoljstva
gostiju provodilo bi se
putem anonimne ankete
koja bi se gostima dijelila na
kraju radionice. Na taj
način gosti bi mogli dati
svoje mišljenje i prijedloge
za razvoj destinacije.
Pokazatelj 2: iznos zarade
Mjera 3: prodaja ribljih
proizvoda
Pokazatelj 1: broj prodanih
proizvoda
Praćenje: Statistika prodaje
ribljih proizvoda pratila bi
se jednom mjesečno jer je
to jedini način da se prati
stanje turističke aktivnosti.
Pokazatelj 2: iznos zarade
Mjera 4: uređenje prostora
za piknik i ponuda hrane
Pokazatelj 1: postavljen je
jedan stol
Praćenje: Uređeni prostor
provjeravao bi se četiri puta
godišnje. Prodaja ribe s
roštilja ili ribljih plata pratila
bi se jednom mjesečno jer
je to jedini način da se prati
stanje turističke aktivnosti.
Pokazatelj 2: broj
postavljenih klupa
Pokazatelj 3: broj
postavljenih koševa za
smeće
Pokazatelj 4: količina
prodane ribe na žaru ili
ribljih plata
Mjera 5: dostava riba
Pokazatelj 1: broj isporuka
Praćenje: Broj isporuka
pratio bi se mjesečnom
statistikom aktivnosti.
Pokazatelj 2: iznos zarade

L. Plahuta i J. Pokomy: Ribogojilište i kovačnica Urh
205.

Prioritetno područje 3: promocija
Mjera 1: promocija
destinacije na web-
stranicama i društvenim
mrežama
Pokazatelj 1: najmanje
jedna objava tjedno na
Facebooku ili Instagramu
Praćenje: Dvaput godišnje
provjerila bi se statistika
posjeta na službenim web-
stranicama grada Čabra i na
pojedinačnim društvenim
mrežama. Analizirao bi se
broj objava te provjerila
statistika »lajkova«
pojedinih objava gdje bi se
saznalo što gosti vole.
Pokazatelj 2: broj
posjetitelja web-stranice
Pokazatelj 3: broj
posjetitelja na društvenim
mrežama
Pokazatelj 4: broj novih
sljedbenika na Facebooku i
Instagramu
Mjera 2: izrada vlastitog
promotivnog materijala
Pokazatelj 1: broj tiskanih
letaka (1000)
Praćenje: Dvaput godišnje
provjeravala bi se statistika
tiskanih i podijeljenih letaka
kako bi se utvrdila
učinkovitost promocije
vlastitim promotivnim
materijalom. Ako bi to bilo
učinkovito, povećao bi se
broj tiskanih primjeraka.
Pokazatelj 2: broj mjesta na
koja se dostavljaju letci
(turistički smještaj,
infotočke)
Mjera 3: povezivanje s
udrugama i školama
Pokazatelj 1: broj pozvanih
/ gostujućih udruga
Praćenje: Dvaput godišnje
pratila bi se statistika
poslanih pozivnica i
ostvarenih suradnji s
pojedincima, školama,
udrugama, kako bi se
utvrđivao uspjeh
međusobne suradnje.
Pokazatelj 2: broj skupina
učenika škola koje su
pozvane, odnosno posjetile
destinaciju
Mjera 4: postavljanje
putokaza
Pokazatelj 1: broj
postavljenih putokaza
Praćenje: Pokazatelj se
provjerava osobnim
obilaskom mjesta na kojima
su postavljeni putokazi te
se provjerava je li putokaz
pravilno postavljen.
Obilazak putokaza bio bi
jednom godišnje, a zimski
vremenski uvjeti mogli bi
ubrzati njihovo uništavanje.

12.6
Sažetak

Svrha ovoga istraživanja bila je stvoriti prijedlog turističke ponude ribogojilišta i
kovačnice Urh. Osmislili smo ga s vjerom da će ono u budućnosti privući različite
segmente tijekom cijele godine. Kako bismo razvili strategiju razvoja destinacije,
nastavili smo s pregledom trenutnog stanja. Osmislili smo SWOT analizu u kojoj
206
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

smo se fokusirali na mogućnosti; što možemo učiniti da poboljšamo turističku
ponudu kovača i ribogojilišta? Na terenu smo također proveli intervju s domaćinom
i na temelju svih dobivenih informacija razvili mjere za postizanje turističkog razvoja
destinacije.

Vjerujemo kako destinacija ima potencijal da poveća broj turista, kako u posjetu
odnosno razgledavanju kovačnice, tako i u prodaji ribe. Ponudu bi se moglo veoma
oživjeti, ako se ostvare prijedlozi koji opisuju početak razvoja turizma kod pružatelja
usluga. Bitni koraci za razvoj turističke ponude uglavnom su vezani uz uređenje
postojećeg kovačkog prostora i ribogojilišta te uspješno uspostavljanje turističkih
proizvoda. U kovačnici će biti uvedeni obilasci i radionice, a prodaja ribe omogućit
će se kroz inovativna rješenja i lakšu dostupnost. Očekujemo da će uspješnim
razvojem ponude ciljani gosti predstavljati sve dobne skupine turista. Dok ponuda
kovačnice bude privukla uglavnom one turiste koji žele upoznati tradiciju i gotovo
mrtvu plovidbu, ponuda ribe privući će ljude koji žele kvalitetnu i domaću hranu.

Promocija je važan čimbenik u relativno neprepoznatoj lokaciji na kojoj se nalaze
kovačnica i ribogojilište. Ako se pružatelj usluga bude oglašavao na različitim
komunikacijskim kanalima, slijedit će povećani posjeti i posljedično povećani prihod
za domaćina. Tradicija kovanja i akvakulture predstavlja potencijal za uspješan
marketing i vjerujemo da će u budućnosti, putem provedbe mjera, nadogradnjom
ponude i suradnjom s lokalnom zajednicom, destinacija privući više posjetitelja i
postati poznata turistička atrakcija.
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 13
Goranski vrt

SIMONA ŠTRAUS FLAJNIK

13.1
Analiza stanja

Projekt Goranski vrt proizvod je dobrosusjedske suradnje između Republike
Hrvatske i Republike Slovenije. Riječ je o vrtu stvorenom na inicijativu stanovništva
koje je željelo potaknuti vrtlarske aktivnosti unutar lokalne zajednice. Veliku je ulogu
u tome imala Kmetijsko – izobraževalna skupnost Gorski kotar (KIS Gorski kotar)
koja godinama surađuje s Kmetijsko – gozdarsko zbornico Slovenije – Zavod
Ljubljana (Poljoprivredno – šumarska komora Slovenije) te je provela velik broj
stručnih edukativnih seminara i radionica (Kmetijsko gozdarski zavod Ljubljana,
2017).

U Prezidu djeluje i Udruga za zdrav život i zdravu prirodu Trbuhovica, koja je nastala
sa željom da Prezid postane prepoznatljiv te motom da i male stvari mogu postati
velike. Ideja o osnivanju udruge rodila se 90-ih godina prošloga stoljeća. To je
društvo koje zastupa ideje i dobra te sudjeluje u revitalizaciji i promociji mjesta. Cilj
udruge bio je produbiti i proširiti kontakte između stanovništva s obiju strana granica
te surađivati na različitim poljima. Malim koracima počele su se tkati međunarodne
veze i suradnja sa slovenskim društvima na polju travarstva, zaštite prirode, očuvanja
208
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

kulturne i prirodne baštine i lokalnih običaja, promocije mjesta i njegove
gastronomije, samodostatnosti, promocije lokalnih proizvoda te promocije malih
poljoprivrednih gospodarstava. Te su aktivnosti bile počeci razvoja projekta
Goranski vrt.

Uza sve navedeno, motivirala ih je želja za boljim životom, dodatnim prihodima,
očuvanjem stanovništva te ponajviše želja za održivim životom lokalnog
stanovništva, što koristi i pojedincima i društvu, ali i potencijalnim posjetiteljima
mjesta. Projekt Goranski vrt odnosno prijenos Goranskog vrta na područje Prezida
(slika 38) potaknut će revitalizaciju ovog područja i omogućiti sljedeće:

−
bio-raznolikost,
−
očuvanje divljih, autohtonih i starih te otpornih sorti jestivih biljaka s
naglaskom na trajnicama (npr. začinsko bilje), voćkama i bobičastom voću,
−
lako održavanje,
−
javni pristup lokalnoj i organski uzgojenoj hrani,
−
provedba i pružanje brige o sebi, senzornih, umjetničkih i drugih praksi za
praćenje i vrednovanje,
−
promicanje i jačanje socijalnih kontakata i obrazovanja o očuvanju kulturne
baštine, održivih okolišnih i socijalnih načela kroz planirane sadržaje i
događanja,
−
aktivno povezivanje različitih profesija s lokalnom zajednicom ili određenim
interesnim skupinama,
−
međugeneracijska integracija,
−
turistička atrakcija,
−
korištenje obnovljivih izvora,
−
nova radna mjesta,
−
zadovoljstvo sudionika.

S. Štraus Flajnik: Goranski vrt
209.

Slika 38: Goranski vrt
Izvor: Lasten.

U Prezidu se ideja o tzv. zajedničkom vrtu počela realizirati prije mnogo godina uz
pomoć stručne savjetodavne službe Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in
prehrano RS (Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i prehrane Republike Slovenije).
Područje Gorskog kotara specifično je zbog klimatskih uvjeta. Klima je oštra s vrlo
kratkim vegetacijskim razdobljem. Postoji i naziv „zemlja mraza” za koju sa
sigurnošću možemo reći da su temperature iznad 0 stupnjeva Celzijusa samo od
svibnja do rujna. Izvan tog razdoblja redovito se javljaju niske temperature i mraz,
što ograničava uzgoj domaćeg cvijeća, voća i povrća (Urad Vlade Republike Slovenije
za Slovence v zamejstvu in po svetu, 2017).

Od žitarica ovdje uspijevaju ječam, pšenica, raž i zob. Mještani navode da su ovdje
uvijek dobro uspijevali krumpir, kupus i koraba. Krumpir je bio osnovna lokalna
hrana. Teško je zamisliti kako su ljudi živjeli prije nego što je carica Marija Terezija
uvela obvezni uzgoj krumpira za hranu, a ta se obaveza na tome području provodila
jako sporo. Budući da su obitelji bile velike, konzumirale su puno krumpira. Čovjek
je trebao sve više hrane jer je radio težak fizički posao. Stari krumpir jeo se do
početka kolovoza, a na blagdan sv. Jakoba 25. srpnja ljudi su krumpir „budili” tako
210
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

da su izvadili gomolj ili dva (Malnar, 2013). Kupus, koraba i drugo povrće bralo se
prije 18. listopada, blagdana sv. Luke. Mještani su vjerovali da tek nakon blagdana sv.
Luke smiju pustiti stoku na pašu bez nadzora te ako bi stoka nanijela štetu drugim
poljima, vlasnici stoke nisu bili za to krivi. Neki poljoprivrednici iz različitih razloga
nisu mogli obrađivati svu svoju zemlju, stoga su je iznajmljivali ili su je obrađivali oni
koji nisu imali dovoljno. Unajmitelj je tako vlasniku zemlje morao dati polovicu
uroda.

„Kad bi se vratili u život oni koji su nas napustili prije pola stoljeća, ne bi mogli
vjerovati da danas malo tko želi obrađivati zemlju besplatno”, (Malnar, 2013) bila je
misao vodilja u idejnom rješenju projekta Goranski vrt. Proizvod Goranski vrt
stvoren je na inicijativu lokalnog stanovništva. Cilj je bio pobuditi želju lokalne
zajednice za vlastitim uzgojem voća i povrća na prirodan te ekološki svjestan način.
S obzirom da se vrt nalazi u specifičnom klimatskom okruženju, najprije se smatrao
svojevrsnim testnim centrom. U suradnji sa stručno savjetodavnom službom
MKGD-a Republike Slovenije tražili su i testirali nove sorte koje bi bile što otpornije
na klimatske čimbenike te bi stanovništvu omogućile uzgoj sadnica koje nisu tipične
za ovo područje. Također se revitaliziraju stare autohtone sorte jabuka i krušaka koje
bi željeli vratiti u voćnjake ovog kraja.

Goranski vrt ima i dio za uzgoj ljekovitog bilja, začina, aromatičnih biljaka, što u
budućnosti, uz odgovarajući turistički razvoj destinacije, otvara brojne mogućnosti
za razvoj novih proizvoda pod brandom Goranski vrt. Udruga se počela baviti
proizvodnjom domaćeg sapuna, domaće marmelade, sušenih začina itd., ali projekt
još nije spreman u smislu stvaranja novih tržišnih turističkih proizvoda.

U sklopu projekta već se održavaju brojne radionice i edukacije koje mještanima žele
predstaviti tehnike i metode s područja organske proizvodnje te ih upoznati s
prirodnim načinima vrtlarenja. 2016. godine postavljen je prvi staklenik za uzgoj
povrća (slika 39), što je izuzetno važno za to područje. Danas u tom mjestu možemo
vidjeti nekoliko staklenika što dokazuje da su ljudi prepoznali inicijativu organske
proizvodnje i uzgoja sadnica te se razina samodostatnosti mještana Prezida
povećava.

S. Štraus Flajnik: Goranski vrt
211.

Slika 39: Plastenik
Izvor: Lasten.

Razvojem projekta Goranski vrt organizirana su događanja u Prezidu. Svake se
godine tradicionalno organizira međunarodni susret travara i ljubitelja prirode –
Dani travarstva u Prezidu, što je svojevrsni sažetak rada u okviru projekta Goranski
vrt. Taj se dan u suradnji s KIS-om Gorski kotar predstavljaju gotovo zaboravljena
domaća jela koja pripremaju članovi udruge, organiziraju se izložbe, radionice i
sajmovi, koji promoviraju i predstavljaju organsku poljoprivredu, proizvodnju
zdrave hrane, proizvode posebne kvalitete i rukotvorine. Glavni je dio programa
kulturna manifestacija na kojoj se predstavljaju običaji te očuvanje domaćeg dijalekta.
Cilj je radionica razmjena iskustava i dobrih praksi sa srodnim društvima,
organizacijama i pojedincima, a teme su uvijek lokalno zanimljive i vrlo različite:
samodostatnost i proizvodnja zdrave hrane (npr. uzgoj češnjaka ili graha na tzv.
„pametnoj njivi”), proizvodnja sezonskog bilja, njihova berba, priprema, uporaba i
ostalo (slika 40).

212
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 40: Žetva
Izvor: Lasten.

Za posjetitelje željne lijepe prirode i čistog zraka organizira se pješačenje
rekreacijskom stazom Trbuhovica kroz botanički vrt i pored izvora pitke vode.
Usput, u suradnji s KIS-om Gorski kotar predstavljaju se noviteti i aktivnosti u
Goranskom vrtu, noviteti u području proizvodnje hrane te se posjećuju
poljoprivredna gospodarstva gdje se nude dodatne aktivnosti. Dan se nastavlja u
ugodnom društvu s okusima izvrsnih i jednostavnih domaćih jela od krumpira koja
su postala specijalitet zbog načina pripreme i sastojaka (gulaš od krumpira, pita od
krumpira).

Unatoč naporima i brojnim aktivnostima lokalne zajednice, moramo naglasiti da
proizvod Goranski vrt još nije aktivno uključen u turističku ponudu mjesta. Razlog
tome je nedefinirana strategija razvoja turizma u Prezidu. Dijelovi Goranskog vrta
nisu vidljivi u ugostiteljskoj ponudi mjesta niti u prezentaciji lokalnih atrakcija, iako
je to dio ponude koji je već fizički osmišljen i mogao bi se posjetiteljima predstaviti
s prikladnom pričom.

S. Štraus Flajnik: Goranski vrt
213.

13.2
SWOT analiza

Na temelju terenske analize okoliša, razgovora s lokalnim predstavnicima i pregleda
postojeće literature, odredili smo osnovne prednosti i nedostatke koji definiraju
područje. Paralelno s time odredili smo mogućnosti i prepreke u daljnjem razvoju
Prezida ili točnije, u razvoju projekta Goranski vrt. U tablici 23 navedeni su zaključci
do kojih smo došli.

Geografski položaj možemo istaknuti kao prednost u razvoju projekta Goranski vrt.
Prezid je relativno blizu svih većih gradova što znači da možemo očekivati da će s
pravilnim razvojem privući posjetitelje. To je važno sa stajališta razvoja tržišne
ponude usjeva (vikend tržnice), ali i sa stajališta stvaranja zanimljive turističke ponude
koja bi mogla privući sve više turista. Udaljenost, mir i netaknuta priroda prednost
su jer mnogi upravo to traže u svoje slobodno vrijeme. Ako tome dodamo zanimljive
priče o tom kraju iz prošlosti, mistični dodir i pozitivnu energetsku orijentaciju
mjesta, može se razviti zanimljiv turistički proizvod. Zeleni turizam oblik je
slobodnog vremena za moderne turiste, a Prezid je izvrstan primjer destinacije koja
bi mogla zaživjeti strateški planiranim razvojem aktivnosti.

Navodeći mogućnosti, moramo naglasiti važnost strateškog razvoja Prezida. Sve
aktivnosti koje želimo provesti u sklopu projekta povezane su i snažno ovise o
razvoju mjesta u cjelini. Turistički proizvod Goranski vrt ne može uspjeti bez
istodobnog razvoja ostalih turističkih aktivnosti u tom kraju. Stoga kao glavni
nedostatak projekta možemo istaknuti turističku nerazvijenost mjesta. Prezid nema
gotovu ponudu i tamo ne postoji nijedan ugostiteljski objekt s pripremom hrane.
Stanovništvo je željno razvoja turizma, formiralo je svoja očekivanja, a istodobno je
prilično nespremno za razvoj. Ne postoji osnovni smjer za razvoj tog područja, a
Goranski bi vrt mogao biti osnova za njegovo oblikovanje. U vezi s tim bit će
potrebno organizirati edukacije i radionice na kojima će stanovništvo i lokalno
vodstvo steći dodatna znanja kao smjernice za daljnji razvoj.

214
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Tablica 23: SWOT analiza Goranskog vrta

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
relativna blizina većih gradova /
mogućih ciljnih tržišta: Ljubljana, Trst,
Rijeka, Zagreb
−
netaknuta priroda – mir, sunce, čist zrak
−
suradnja s prekograničnim vladinim i
nevladinim organizacijama
−
priroda i prirodni resursi
−
kulturno – povijesna baština
−
„tajanstvene” priče, legende
−
KIS društvo
−
nema masovnih posjeta
−
interes stanovništva za vrtlarstvo,
organsku proizvodnju
−
loša turistička ponuda (malo restorana,
poljoprivrednih
gospodarstava,
smještajnih kapaciteta)
−
ne
postoji
glavna
atrakcija
koja
povezuje ostale dijelove ponude mjesta
−
loše označeni dijelovi postojeće ponude
−
nedostatak
svijesti
o
turističkim
kapacitetima
na
lokalnoj
razini
zajednice
−
neoznačene i neuređene staze
−
nedostatak znanja na području održive
organske proizvodnje
−
nedostatak znanja na području turizma,
marketinga i promocije
−
nema promotivnih materijala
−
pretjerana zatvorenost stanovništva
prema novim, modernim trendovima i
metodama
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
trend zelenog turizma prihvatljivog za
prirodu
−
takva su područja u svijetu sve rjeđa
−
obrazovni turizam – Goranski vrt kao
primjer dobre prakse za vrtlarenje u
zajednici,
samodostatnost
i
kao
mogućnost
dodatnog
prihoda
za
lokalno stanovništvo
−
uređena slika mjesta
−
promicanje zanimljivih lokalnih običaja
i njihova prezentacija široj javnosti
−
nova radna mjesta
−
stvorena slika Goranskog vrta i dodani
društveni sadržaji (radionice, događaji)
−
izrada prepoznatljivih i autentičnih
suvenira s osnovnim motiva Goranskog
vrta
−
očuvana priroda s Goranskim vrtom
nudi brojne mogućnosti za proizvodnju
kvalitetne, zdrave hrane, za razvoj
različitog uzgoja i aktivnosti koje
proizlaze iz kapaciteta okoliša (ponuda
lokalnih proizvoda)
−
pretjerana očekivanja od turizma
−
gubitak zdravog okoliša (mir, buka,
integritet)
−
nepovezani pružatelji usluga – različiti
interesi
−
gubitak kulturnog krajolika
−
negativan stav lokalnog stanovništva
−
raspršena komunikacija
−
nesuradnja svih čimbenika uključenih u
turizam
−
nedovoljno resursa za pokretanje i rad
−
iseljavanje mladih – „odljev mozgova”
S. Štraus Flajnik: Goranski vrt
215.

13.3
Vizija

Goranski vrt bit će ključni čimbenik na području Prezida u smislu etične brige za zemlju, prirodu,
ljude i kulturnu baštinu, poštene raspodjele dobara, jačanja i podizanja svijesti zajednice,
privlačenja posjetitelja pomoću obrazovanja, druženja, uzgoja i sakupljanja biljaka te razmjene
znanja i robe.

Goranski vrt osnova je ispunjenja vizije Prezida. Riječ je o pomno postavljenom
konceptu sadnje i uzgoja samoodrživog ekosustava i programu namjene prostora s
pripadajućim sadržajima i aktivnostima. Uključuje primjenu održivih, holističkih,
iskustvenih i profesionalno – istraživačkih principa. Lokalnoj zajednici i
posjetiteljima Prezida nudi se iskustvo pomoću kojega oni mogu upoznati biljke u
svom vrtu, pripremiti ih, kušati te se brinuti se o njima. Goranski vrt svojim
sadržajem predstavlja važan segment u daljnjem razvoju turizma u Prezidu. U skladu
s provedenom analizom stanja, dolje su navedeni ciljevi koji vode do ostvarenja
projekta Goranski vrt i temelj su za ostvarenje vizije u skladu sa strategijom razvoja
Prezida do 2025. godine.

13.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: RAZVOJ AUTENTIČNOG PROIZVODA
GORANSKI VRT PREMA NAČELIMA ODRŽIVOG RAZVOJA U OKVIRU
EKOLOŠKE DESTINACIJE PREZID

Prirodni i kulturni krajolik, netaknuta priroda i nepredvidivi identitet stanovništva
prednosti su Prezida. Stoga je prilikom razvijanja autentičnog proizvoda Goranski
vrt potrebno osigurati da se razvoj projekata, intervencije i planirane aktivnosti
provode prema načelima održivog razvoja. Turizam, naravno, ima važnu ulogu u
zaštiti i povećanju vrijednosti okoliša. Paralelno s tim mora doprinijeti razvoju,
obnavljanju i održavanju ekosustava i njihove biološke raznolikosti uz sudjelovanje
zajednica u skladu s prirodnim okolišem.

Goranski vrt bit će model tzv. „zajedničkog seoskog vrta”. Ovo je trenutno globalni
trend i ne radi se samo o uzgoju zdrave hrane. Ljudski vrtovi ujedinjuju, povezuju i
aktiviraju svoje gene solidarnosti. Vrt na neki način liječi razdor između onoga što
čovjek misli i onoga što radi. Vrt okuplja različite identitete suvremenog čovjeka –
potrošača, ekologa, proizvođača i građanina, kako kaže američki novinar Michael
216
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Pollan (Štauhodar, 2014). Zajednički je vrt, gradski ili seoski, aktivnost pojedinaca
koji na zemlji u danom okruženju amaterski uzgajaju hranu za vlastite potrebe. Može
se organizirati na inicijativu lokalnog vodstva ili provesti u organizaciji stanovnika.
Zajednički vrt način je vrtlarenja na određenom području gdje korisnici zajedno
planiraju i uređuju prostor. Zemljište može biti u javnom ili privatnom vlasništvu, u
praksi se proširuje i na razna napuštena zemljišta i rubove zelenih površina. U
pogledu proizvodnje hrane prednjače organska proizvodnja i obnova prirodnih
metoda vrtlarenja, poput permakulture.

Bitna značajka zajedničkog vrta je da korisnici njime zajedno upravljaju. To je i glavna
razlika zajedničkog vrta od klasičnoga, gdje na primjer, vlasnik zemljišta pojedine
dijelove zemlje daje u najam te se na taj način uspostavlja odnos vlasnik-korisnik. S
druge strane, zajednički bi vrt trebalo urediti na temelju inicijative pojedinaca koji se
udružuju te zajedno planiraju i uređuju vrt; svi zajedno djeluju u nekoliko faza. To
vrijedi bez obzira obrađuju li cijelo područje zajedno ili je područje podijeljeno tako
da svaki korisnik ima svoj vrt za uzgoj, a zajedničke površine uređuju zajedno. Takve
prakse zahtijevaju aranžmane za razne aktivnosti – od planiranja uređenja i
zajedničkih prostora, mogućih površina za dječja igrališta, spremanja i korištenja
alata do metoda vrtlarenja, održavanja, korištenja i provođenja drugih aktivnosti
(obrazovanje, kultura itd.). Zajednica koja se stvori inicijativom i akcijom za
uspostavu i uređenje vrta, osvijestit će uređenje urbanog prostora, razviti
suodgovornost za uređenje i postati osnaženi i artikulirani sudionik u lokalnom
okruženju.

Zajednički vrtovi odgovor su na potrebe stanovnika. U posljednje vrijeme zanimanje
za vrtlarstvo ponovno raste zbog sve veće ekološke svijesti stanovnika i njihove želje
za samodostatnošću i razonodom u kontaktu s prirodom. Vrtlarstvo, mogućnost
uzgoja povrća za vlastite potrebe, može pridonijeti dobrobiti pojedinca te uže i šire
zajednice na nekom području. Na razini pojedinaca radi se o proizvodnji vlastite
zdrave hrane, provođenju slobodnog vremena, rekreaciji u kontaktu s prirodom,
socijalnoj integraciji te samoostvarenju. Na razini zajednice radi se o povezivanju
članova zajednice, druženju, osnaživanju, preuzimanju odgovornosti za prostorno
planiranje i druga zajednička pitanja, artikuliranju zajedničkog glasa, kao i zaštiti
zelenih površina u neposrednom životnom okruženju te međugeneracijsko učenje.
Na razini šire zajednice riječ je o boljoj regulaciji okoliša i boljem održavanju zelenih
površina, promicanju samodostatnosti i organski proizvedene hrane, kao i primjeru
prostornog planiranja zajednice odozdo prema gore u održivom razvoju mjesta. Sve
S. Štraus Flajnik: Goranski vrt
217.

navedeno doprinosi podizanju kvalitete života te povećanju dobrobiti stanovništva
(Šifkovič Vrbica i Simoneti, 2017).

Proizvod Goranski vrt već je u osnovi dizajniran u okviru modernog koncepta
zajedničkog vrta. Kao što je već spomenuto, mjesto ima izrazito oštru klimu. Duge
zime i hladna ljetna jutra ne ostavljaju puno prostora za kreativnost prirode. Zbog
klime je proizvodnja i opskrba na ovom mjestu prava umjetnost. Kao rezultat toga,
ljudi su osjećali zajedničku potrebu , interes za obrazovanjem, želju za napretkom s
naglaskom na očuvanju lokalnih, autohtonih vrsta sjemena i drveća koje je preživjelo
u tako surovoj klimi. Unatoč prepoznavanju potrebe i iskazanom interesu stanovnika
ovog okruženja, njihov interes mora se prije početka aktivnosti provjeriti. Interes
korisnika, međutim, ovisi o njihovim potrebama i sposobnosti zajedničkog vrta da
udovolji tim potrebama.

Dugoročno gledano, Prezid bi se mogao promatrati i kao ekoselo, alternativni oblik
održivog života lokalnog stanovništva, koji bira sve više ljudi u Europi (Tomažič,
2017). Glavno je načelo ekosela održivi život, održivi razvoj i dugotrajni suživot ljudi
i prirode u manjim zajednicama. Ekosela su uglavnom samodostatna, stanovnici se
opskrbljuju hranom i energijom iz lokalnih izvora, ostaju vjerni načelu „manje je
više”, skromni su i pažljivi u korištenju prirodnih resursa. Od velike je važnosti
razmjena znanja, učenja, a naglasak je na lokalnoj zajednici jer je ona snaga i moć
takvog sela. Prevladavajući način ili model poljoprivrede je tzv. permakultura koja
svojim načelima osigurava održiv uzgoj i samodostatnost. Važno načelo života u
ekoselima je i smanjenje potrošnje energije, gnojiva, raspršivača i druge plastike koja
nije potrebna za život, a taj se mentalitet uočava i među stanovništvom Prezida, koji
je osmislilo projekt Goranski vrt. Međutim, iako je stanovništvo projekt Goranski
vrt zamislilo kao čimbenik promicanja samodostatnosti, u tom se slučaju ne radi
samo o zadovoljavanju potreba stanovništva za samodostatnošću. Jedan od
postavljenih ciljeva je i plasman proizvoda u program turističkog razvoja destinacije
Prezid.

Mjera 1: izrada idejnog rješenja zajedničkog vrta Goranski vrt

Idejno rješenje zajedničkog vrta Goranski vrt uključuje:

−
prostorni plan vrta, dodatne sadržaje (igralište, pogranični dijelovi, socijalni
dio, edukativni dio)
218
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

−
organizacijsku strukturu korisničke zajednice
−
pravila za proizvodnju povrća, voća, začina, aromatičnih biljaka, koji bi
trebali biti usmjereni na organsku proizvodnju
−
odredbe o uređenju okoliša, upravljanju i održavanju površina
−
pravila o sakupljanju kišnice i zalijevanju
−
pravila o korištenju i skladištenju potrebnih alata
−
pravila o podijeli usjeva
−
pravila o sakupljanju i odlaganju otpada ili kompostiranju

Mjera 2: centar održivog života Goranskog vrta

Goranski vrt bit će model dobre prakse, stoga se formalno uspostavlja centar za
održiv život koji omogućava provedbu mnogih sadržaja s ciljem edukacije lokalnog
stanovništva, svih sudionika u održavanju zajedničkog vrta i javnosti. Zadatak je
centra revitalizirati stare vrste voća i zasaditi nove sorte, odnosno vrste usjeva koje
organska proizvodnja još uvijek dopušta u ovim klimatskim uvjetima. U gradnji i
planiranju koristit će se tradicionalna znanja i nove tehnologije, planiranje
permakulture, organska poljoprivreda itd. Centar će u osnovi biti namijenjen
pružanju samodostatnosti lokalnom stanovništvu, a istodobno će biti otvoren
posjetiteljima kao primjer dobre prakse. S vremenom će postati prepoznatljivo
turističko odredište i imati ulogu ekološkog promotora.

PRIORITETNO
PODRUČJE
2:
POVEZIVANJE
I
ORGANIZACIJA
DESTINACIJE

Razvoj održivog turizma zahtijeva široko uključivanje svih segmenata lokalne
zajednice, koordinaciju i izgradnju konsenzusa na svim područjima djelovanja,
odnosno snažno političko vodstvo i sudjelovanje svih ključnih sudionika. Turizam je
tek dio priče o ovom procesu, ali je činjenica da je održiv razvoj od najveće važnosti
za turizam koji se gradi na prirodnoj i kulturnoj baštini. Postizanje održivog turizma
trajan je i sveobuhvatan proces koji zahtijeva koordinirano djelovanje na trima
razinama:

1. općinska / gradska razina – općina /grad mora uključiti načela održivog
razvoja u sva svoja područja planiranja; od prostorne politike, razvojnog
S. Štraus Flajnik: Goranski vrt
219.

programa prema načelima održivog razvoja do izgradnje potrebne
infrastrukture),
2. razina pojedinačnih pružatelja usluga u turizmu, koji moraju provoditi
koncept održivog razvoja kroz svoju ponudu,
3. razina organizacije destinacije – prema načelima održivog razvoja, ona mora
promicati, usmjeravati i voditi politiku turističke destinacije, podržati razvoj
zelenih proizvoda na razini destinacije, osigurati zeleni marketing i surađivati
u povezivanju održivih aspekata politike općinskog / gradskog razvoja i
razina opskrbe. Organizacija destinacije odgovorna je za cjelokupno
upravljanje razvojem.

Goranski vrt bit će uzor dobre prakse za povezivanje lokalnog stanovništva. Uz
dobro osmišljenu turističku priču, to bi zasigurno predstavljalo važan segment u
ponudi mjesta. Riječ je o načinu života, odnosno prepoznavanju prirodnih dobara
koja se uzgajaju u kućnom okruženju u specifičnim klimatskim uvjetima na održiv
način. Takav način suživota ljudi u ovome kraju treba približiti i predstaviti
posjetiteljima. Stoga bi aspekt Goranskog vrta trebao biti uključen u sve segmente
ponude te međusobno povezati:

−
Goranski vrt u smještaju: pružatelji smještajnih kapaciteta u svoju ponudu
uključuju proizvode Goranskog vrta (začini, esencijalna ulja),
−
Goranski vrt u gastronomiji: ugostiteljski objekti proizvode iz Goranskog
vrta uključuju u svoju ugostiteljsku ponudu i oblikuju sezonske jelovnike
temeljene na dinamici vrta (voće, povrće, začini, džemovi itd.),
−
Goranski vrt u organizaciji događaja: tematske gastrovečeri, kuharske
radionice, tematska događanja, npr. goranski festival krumpira.

Projekt ili proizvod Goranski vrt nudi mogućnost jačanja i širenja mreže
samodostatnosti mještana. Naravno, ima smisla uključiti ga u turističke kanale i
uspostaviti mrežu prodajnih mjesta. Posjetiteljima je predstavljen kao primjer prakse
razvoja zelene ponude i kao takav vrijedan je posjeta.

220
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 1: osnivanje organizacije za „ruralni ekocentar”

Organizacija će promicati povezanost pružatelja i čimbenika turizma na razini cijelog
područja Prezida i istodobno uspostavljati vezu s drugim organizacijama. Centar se
mora pobrinuti za upravljanje destinacijom, razvoj novih proizvoda, stvaranje priča
o destinacijama i njihov marketing. Uz razvojnu informacijsku funkciju, centar mora
voditi brigu o okupljanju svih sudionika, kao i marketingu i prodaji lokalnih
proizvoda i usjeva (voće, povrće, lokalna hrana, priroda kozmetika, lokalni suveniri).
U sklopu prostorija centra, uz obavljanje turističkih informativnih aktivnosti, obavlja
se i maloprodaja. Ovdje se formira prodajno mjesto svih lokalnih proizvoda,
formiranih pod jedinstvenim brandom.

Mjera 2: izrada branda „Goranski vrt” ili „Okusi Goranskog vrta”

Za potrebe organiziranog marketinga usjeva i proizvoda Goranskog piva, radi bolje
vidljivosti, potrebno je stvoriti zajednički brand koji će definirati sve proizvode iz
okolice. S tim u vezi potrebno je utvrditi pravila za uzgajivače, obrtnike i druge
zainteresirane sudionike o mogućnostima dobivanja zaštitnog znaka branda Goranski
vrt i uvjetima njegove uporabe. Uzgajivači će pod zajedničkim brandom lakše naglasiti
svoje podrijetlo, a destinacija će dobiti priznanje.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: EDUKACIJA SVIH SUDIONIKA PROJEKTA
GORANSKI VRT

Za uspješnu provedbu projekta Goranski vrt, stanovništvo mora biti zadovoljno
projektom te iskazati svoje znanje. Obrazovanje za ljudske resurse stoga postavljamo
kao jedno od naših prioritetnih područja. Tijekom analize terena i razgovora s
mještanima primijetili smo veliko zanimanje za razvoj proizvoda, posebice za
Goranski vrt. Primijetili smo, nažalost, i izrazit nedostatak znanja u nekim
profesionalnim poljima, što je neophodno za uspješnu provedbu projekta.

U prvoj fazi želimo osmisliti i uspostaviti učinkovit, ekološki prihvatljiv i orijentiran
zajednički vrt. Stoga je u prvoj fazi potrebno osigurati organizaciju edukativnih
radionica koje će predstaviti koncept zajedničkog vrta. U nastavku bi se lokalnim
zajednicama trebale predstaviti osnove održivog razvoja i organizirati radionice kako
bi se one upoznale s metodama uređenja, sadnje i uzgoja samoodrživog ekosustava
i prostornog programa s povezanim sadržajima i aktivnostima. Lokalnoj zajednici
S. Štraus Flajnik: Goranski vrt
221.

treba ponuditi iskustvo viđenja modela dobre prakse, odnosno organizacije
profesionalne ekskurzije do odabranog mjesta koje će moći predstaviti smjer koji
želimo postići umjesto njih.

Druga faza trebala bi se usredotočiti na organizaciju edukacije na području
marketinga i promocije. Živimo u vremenu kada su priče i iskustva u turizmu
najvažniji. Zbog toga je znanje o marketinškim pristupima izrazito važno. Lokalna
zajednica mora pokazati interes za oblikovanje turističkih proizvoda, ali postoji
snažan nedostatak znanja s područja razvoja i dizajna turističkih proizvoda, kao i
znanja u marketingu i promociji – mještani nemaju pravu ideju kako povezati
proizvode, koji već imaju priču, u zajednički proizvod te ih ponuditi i prodati
posjetiteljima. Među vještinama također je važno i poznavanje stranih jezika.

Mjera 1: učenje i obrazovanje svih generacija na polju održivog razvoja
ekološkog vrtlarstva u vezi s lokalnim mogućnostima u poljoprivredi i
turizmu

Provedbom integriranog obrazovnog programa, lokalno stanovništvo i svi sudionici
projekta uvidjet će važnost organskog vrtlarenja u zajednici i razumjeti njegov utjecaj
na razvoj dodane vrijednosti destinacije. Također će se poboljšati razumijevanje
osnova ruralnog marketinga i marketinga proizvoda u turističke svrhe. Sudionici će
naučiti identificirati i odrediti odgovarajuće kanale distribucije i učiti o
mogućnostima uspostavljanja vlastitog branda (Goranski vrt). Stečeno će se znanje
lakše koristiti u lokalnom području tijekom profesionalne ekskurzije, gdje će vidjeti
primjer dobre prakse.

13.5
Pokazatelji i praćenje

Područje praćenja presudno je za uspješno poslovanje. Ono pruža kontinuirano
praćenje ciljeva, upozorava nas na moguće pogreške, uspostavlja reviziju i, ako je
potrebno, ponovno planiranje i djelovanje (tablica 24). U slučaju projekta Goranski
vrt, nadzor provodi raspoloživo osoblje. Nadzor je posljednji korak u procesu
održivog poslovanja, ali je vrlo važan jer nam govori koliko smo bili uspješni u
prijašnjim mjerama. U mnogim slučajevima čitav sustav vraća na početak jer su u
razvoju projekata uvijek potrebna dodatna poboljšanja, prilagodbe novim
smjernicama i sl. Postavili smo praćenje na razini prioritetnih područja te predlažemo
nadzor za razdoblje od tri godine, od 2018. godine do 2021. godine.
222
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Tablica 24: Pokazatelji i praćenje za Goranski vrt

Prioritetno područje 1: Razvoj autentičnog proizvoda Goranski vrt prema načelima
održivog razvoja u okviru ekološke destinacije Prezid
Mjera 1: izrada idejnog
rješenja zajedničkog vrta
Goranski vrt
Pokazatelj 1: U razdoblju
od 2018. do 2021. godine
stanovništvo će povećati
proizvodnju domaćih
proizvoda za 25 %
Praćenje: Provjeravanje
jesu li dokumenti spremni.
Provodi se analiza podataka
o povećanju proizvodnje
domaćih usjeva.
Pokazatelj 2: Pripremljena i
usklađena pravila za rad
zajedničkog vrta
Mjera 2: centar održivog
života Goranskog vrta
Pokazatelj 1: uspostavljeno
funkcioniranje centra za
održivi razvoj Goranskog
vrta
Prioritetno područje 2: povezivanje i organiziranje destinacije
Mjera 1: osnivanje
organizacije za „ruralni
ekocentar”

Pokazatelj 1: organizacija
sadržaja
Praćenje: Vrši se analiza
podataka o razvoju
turističkog proizvoda
„Goranski vrt”,
pripovijedanju priča,
iskustvima turista i
organizaciji događaja
Pokazatelj 2: razvoj
turističkog proizvoda
Goranski vrt,
pripovijedanje priča,
iskustva turista, edukacijski
program i radionice za
škole
Pokazatelj 3: organizacija
događaja i stvaranje prilika
za marketing proizvoda:
lokalno tržište Goranski
gurmanski dani, Festival
krumpira
Mjera 2: izrada branda
„Goranski vrt” ili „Okusi
Goranskog vrta”
Pokazatelj 1: oblikovan
proizvod „Goranski vrt”
Prioritetno područje 3: edukacija svih sudionika projekta Goranski vrt
Mjera 1: učenje i
obrazovanje svih generacija
na polju održivog razvoja
ekološkog vrtlarstva u vezi
s lokalnim mogućnostima u
poljoprivredi i turizmu
Pokazatelj 1: predavanja i
radionice o konkretnim
temama (održivi razvoj,
zajednički vrtovi,
ekoturizam, domaći seoski
proizvodi, prerada povrća,
voća, začina,
ekokozmetika, dizajn
turističkih proizvoda,
marketinške i promocijske
metode itd.)
Praćenje: Analizira se je li
provedeno najmanje deset
predavanja i radionica o
konkretnim temama.
Takvom bi se analizom
ponuda mogla stalno
mijenjati i prilagođavati
potrebama gostiju i u
Hrvatskoj i u inozemstvu.
Na temelju njihove
potražnje mogli bi se
S. Štraus Flajnik: Goranski vrt
223.

Pokazatelj 2: učenje o
primjerima dobre prakse,
sažimanje iskustava
stvoriti novi, inovativni
proizvodi i nadopuniti
postojeća ponuda.

13.6
Sažetak

Projekt Goranski vrt predstavlja razvojnu priliku za mjesto Prezid i njegovo
stanovništvo. Projekt predstavlja izazov jer otvara vrata međunarodnoj suradnji i ima
priliku privući sredstva kojima bi to mjesto moglo oživjeti, a mnogi ljudi bi se vraćali
živjeti ovamo. Velik je problem iseljavanje mlade populacije, stoga lokalna zajednica
pokušava potaknuti razvoj turizma ili gospodarstva u njemu. Proizvod Goranski vrt
prije svega je projekt kojim se u lokalnu zajednicu želi uvesti samodostatnost,
povećati mogućnost uzgoja novih, održivih sorti te uvesti nove metode koje će
omogućiti uzgoj biljaka kojih u Prezidu do sada nije bilo.

U drugoj fazi proizvod bi se uveo u turističku ponudu mjesta. Uz pravu strategiju,
Goranski vrt može biti krovni koncept marketinga u Prezidu. Naime, zeleni turizam
izuzetno je aktualan, Prezid je izvrsno odredište za razvoj ove vrste turizma, no za
to moraju biti ispunjeni određeni uvjeti. Na terenu smo shvatili da je turistička
ponuda mjesta loša. Mjesto ima vrlo malo smještajnih kapaciteta, a nezamislivo je da
nema niti jedan restoran s hranom. Stoga smatramo da je lokalno središte ili
institucija neophodna za pripremu strategije, uspostavu osnovnih komponenata
ponude u turističkom mjestu te za profesionalno upravljanje i marketing destinacije
i svih njezinih pružatelja (uključujući Goranski vrt) koji će se brinuti za razvoj
turizma, turističkih proizvoda, promociju i marketing, uz pomoć pravilno educiranog
osoblja.
Projekt Goranski vrt dobro je osmišljen i ima dobre mogućnosti za daljnji razvoj.
Uz pomoć profesionalnih službi, projekt je u potpunosti izvediv i donijet će
pozitivne učinke na mjesto i lokalno stanovništvo u kratkom vremenu. Uz pažljivo
planiran razvoj turizma i turističke ponude te stvaranje autentičnih programa i priča,
projekt Goranski vrt ima s turističkog gledišta iznimnu vrijednost. Potrebna je
profesionalnost, spremnost cjelokupnog lokalnog stanovništva i intenzivna suradnja
na lokalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini.

224
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 14
Izvor Čabranke i izvor Gerovčice

MELANI LUČIĆ JOZAK I KATJA MURKOVIČ

14.1
Analiza stanja

Rijeka Čabranka nalazi se u neposrednoj blizini mjesta Čabra te je granična rijeka
Hrvatske i Slovenije, a duga je oko 17,5 km. Voda izvire na nekoliko mjesta pa
možemo govoriti o više izvora Čabranke. Izvire iz pukotina stijene Velikog Obrha,
koji je visok 546 metara, na mjestu dubokog i uskog kraja Kupske doline. Neki izvori
Čabranke nalaze se i na slovenskoj strani (Gorski kotar, 2009). U prošlosti su mnoge
kuće i industrijska postrojenja bila ovisna o rijeci jer je upravo ona bila izvor života.
Na rijeci Čabranki nalazili su se mlinovi, pilane i kovačnice koje su snagu vode
koristile za svakodnevni rad, kao što je stvaranje propuha za veći požar. Pristup
izvoru Čabranke dobro je uređen. Put vodi do izvora, koji na nekim mjestima ima
postavljenu ogradu, što je dobrodošlo jer je na nekim dijelovima pomalo otežan
pristup nespremnim posjetiteljima. Staza vodi pored nekadašnjeg ribljeg restorana
koji je danas u privatnom vlasništvu. Iznad izvora Čabranke uređen je takozvani
„Most ljubavi” (slika 41). Majnarić (2015) je napomenuo da je most najvjerojatnije
mjesto na kojem se tajno sastaju stari i mladi parovi te se na spomen tog mosta kod
mnogih može vidjeti tajnovit smiješak.

226
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 41: Most ljubavi
Izvor: Lasten.

U neposrednoj blizini izvora nalaze se energetske točke koje posjetitelj može
doživjeti kao kipove (slika 42). Iako energetske točke nisu podrobno istražene,
možemo pronaći literaturu koja opisuje snagu tih litopunkturnih kipova. Čučković
(2008) ističe da je izvor Čabranke kao mjesta povezan s elementarnim bićima prirode.
To su bića koja štite i blagoslivljaju izvor rijeke Čabranke. Te duhovne sile izvoru,
rijeci i cijelom kraju daju sjaj, vitalnost i duhovni sadržaj. Na putu do izvora Čabranke
nalazi se mali litopunkturni kamen s likom žabe, koji kao stvorenje prirode povezuje
tri svijeta ili tri elementa: vodu, zrak i zemlju. U liku žabe možemo pronaći puno
simbolike, ona predstavlja mogućnost preobrazbe i prilagodbe. To na neki način
pokazuje da postoji mogućnost prelaska iz jednog svijeta u drugi svijet udisanjem
(zraka). Gledano iz ptičje perspektive, žaba ima oblik srca koji predstavlja ljudsko
elementarno srce, što pojedincu daje osnovne vibracije za uravnoteženo
funkcioniranje i stvaran život s mogućnošću preobrazbe osjećaja. Na području
Gorskog kotara postoje 34 različita litopunkturna kipa s različitim motivima, a o
M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
227.

svakome možemo stvoriti vlastito objašnjenje ili priču, što nudi brojne mogućnosti
za daljnji razvoj.

Slika 42: Skulptura i energetska točka na izvoru Čabranke
Izvor: Lasten.

Ljepotu izvora Čabranke prepoznali su i planinari, pored izvora vodi nekoliko
planinarskih staza koje su na odgovarajući način označene putokazima. Ti putokazi
označavaju smjer, vrijeme i duljinu puta, a planinarski znakovi nalaze se i na deblima
stabala. Uz izvor se nalazi drven stol s klupama, koji omogućava opuštanje i
prekrasan pogled na izvor. U neposrednoj blizini nalazi se planinarski žig koji
planinari mogu koristiti za pravilno označavanje svog planinarskog dnevnika.
Čabranka izvire u Čabru, u blizini ribogojilišta i kovačnice Urh. Ona je trenutno
važan izvor nadahnuća lokalnog umjetnika Damjana Kovača, koji je svoje uratke
poklonio i smjestio u blizini izvora rijeke (skulptura od grana i drveća). Izvor
povezuje planinare i planinarska udruženja, budući da je uključen u tematske staze
na lokalnoj i regionalnoj razini, poput Poučne staze „Tropetarska stijena“ Čabar,
„Goranski planinarski put“ i druge.
228
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Drugi izvor o kojemu ćemo govoriti u ovom poglavlju je izvor Gerovčice u Zamostu.
Gerovčica izvire ispod 300 metara velike stijene Svete gore, koja je poznata kao
mjesto hodočašća Majci Božjoj Svetogorskoj. Značajka je ovog izvora da nikada ne
presuši. Nedaleko od izvora stajala je stara pilana na vodeni pogon (slika 43) koja
više nije u funkciji, no nešto dalje nalazi se mlin za žito (star 300 godina) te još jedna
pilana (stara 150 godina), koji su još uvijek u pogonu (Z. Ožbolt, osobna
komunikacija, 19. listopada 2018.).

Slika 43: Stara pilana pored izvora Gerovčice
Izvor: Lasten.

Put do izvora nije dobro uređen. Izvor Gerovčice ima prekrasan prirodni put toka
rijeke i nalazi se u prekrasnom prirodnom okruženju (slika 44). Kamo god se čovjek
okrene, vidjet će biljke koje su uglavnom ljekovite, što samom izvoru daje još veću
vrijednost. Voda, nažalost, nije za piće niti je pogodna za kupanje jer se njezine
temperature kreću do 8 do 10 Celzijevih stupnjeva. Rijeka ima najveći vodotok u
jesen. U rijeci Gerovčici oko mlina mnogo je pastrva i rakova. Upravo zbog načina
na koji omogućuje život drugim bićima, Gerovčica je posebna značajka tog područja.
M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
229.

Slika 44: Tok rijeke Gerovčice
Izvor: Lasten.

Gerovčica izvire u podnožju stijene Svete gore i važna je hodočasnicima i
planinarima koji odlaze na Svetu goru. Nažalost, izvor Gerovčice nije naveden ni
prepoznat izvan destinacije kao mjesto koje vrijedi posjetiti.

Izvor Čabranke predstavljen je na web-stranici o Gorskom kotaru ili gradu Čabru.
Web-stranica Turističke zajednice grada Čabra sadrži samo četiri rečenice o
podrijetlu rijeke Čabranke s osnovnim podacima o izvoru i rijeci Čabranki (Turistička
zajednica grada Čabra b. d.c). U kartici „aktivni odmor” te ispod kartice „poučne
staze” izvor Čabranke uvršten je u poučnu stazu pod nazivom „Tropetarska stijena”.
Dakle, izvor Čabranke zapravo je polazište ili početna točka ove poučne staze
(Turistička zajednica grada Čabra b.d.d). Izvor Čabranke također je uključen u aktivni
odmor na web-stranici Čabra kao točka na stazi nazvanoj „Goranski planinarski
put”. Izvor Čabranke tako je uključen u planinarsku stazu na kojoj ga pojedinci
zaobilaze, stoga je naveden tek kao točka koju treba prijeći da bi se došlo do
konačnog odredišta (Grad Čabar, b. d.b). Kao rezultat projekta litopunkture, koji
sufinancira Europska unija, izvor Čabranke spominje se i u djelu „Svijet Kupe – Svet
Kolpe”. Projekt je pripremljen u gradu Delnicama te u općini Osilnica. Izvor je ondje
230
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

predstavljen kao izvor duhovne energije, gdje postoje energetske točke koje
pojedincu pomažu u njegovu preporodu (Čučković, 2008, str. 8).

Rijeka Gerovčica navedena je na turističko – edukativnoj stazi „Tragovima okusa i
mirisa moje bake”, što pokazuje značaj i funkciju rijeke za pokretanje vodene turbine
na pilani, a kasnije i hidroelektrane, koja je električnom energijom opskrbljivala
susjedna sela (Z. Ožbolt, osobna komunikacija 19. listopada 2018). Nismo pronašli
nikakvu literaturu ili zapise u kojima bi bilo više podataka o izvoru Gerovčice. Izvor
uglavnom posjećuju planinari koji slijede zacrtani put i svoja iskustva objavljuju u
svojim dnevnicima ili zapisima.

14.2
WOT analiza

U SWOT analizi obratili smo pažnju na prednosti, nedostatke, kao i na prilike i
prepreke. Zbog različitih stanja i uvjeta u kojima se nalaze izvori, podaci su o njima
odvojeni. SWOT analiza izvora Čabranke prikazana je u tablici 25, a SWOT analiza
izvora Gerovčice u tablici 26.

M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
231.

Tablica 25: SWOT analiza izvora Čabranke

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
netaknuta priroda
−
uspostavljene su energetske točke, no o
njima nigdje ništa nije zapisano
−
označena planinarska staza prolazi
pored izvora
−
Most ljubavi
−
veliko parkiralište
−
povezivanje s lokalnim umjetnicima
−
velik broj srušenih stabala koja
ostavljaju dojam zanemarenosti
−
zemljište nije pogodno za pristupačan
turizam (relativno teško dostupno)
−
opasni nezaštićeni dijelovi
−
mjesto izvora (udaljenost)
−
loši putokazi i signalizacija do izvora
Čabranke
−
nedostatak ugostiteljskih objekata u
blizini
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
podrška lokalne zajednice (želja za
stvaranjem uspješne priče)
−
postojeći objekt koji bi ponovno
mogao postati restoran
−
glamping turizam
−
interes posjetitelja za energetske točke
−
turistički interes za neistražena i
netaknuta mjesta
−
razvoj sportskog turizma
−
prirodne katastrofe (tuča, poplave,
klizišta)
−
problem s vlasništvom lokacije (šuma,
prilazni put, parkiralište)
−
lokalna zajednica nije zainteresirana za
uključivanje izvora Čabranke u
turističku ponudu
−
uništavanje autohtonosti prirodnog
okoliša
−
nedovoljno sredstava za održavanje i
uređenja na izvoru
−
rizik od ozljeda turista

Najveća je prednost izvora Čabranke netaknuta priroda koja ga okružuje sa svih
strana. Istraživanja pokazuju da ljudi sve više odlučuju putovati na mjesta koja su
neistražena i netaknuta pa bi izvor mogao biti prava turistička atrakcija. Zbog
prirodnog okoliša postoje mnoge mogućnosti za rekreaciju i sportski turizam. Pored
izvora označene su planinarske staze. Povezivanje s planinarskim društvima
presudno je jer je na taj način izvor uključen u stazu kojom skupina ili pojedini
planinari prolaze, a time je i njegova vidljivost ojačana. Na izvoru se nalazi
planinarski pečat koji planinar upisuje i stavlja u svoj planinarski dnevnik. Energetske
točke smještene su u cijeloj regiji Gorskog kotara te su i one prepoznate kao
prednost, a jedna se od njih nalazi upravo na izvoru Čabranke. Na svakoj je točki
moguća vlastita interpretacija priče, stoga one predstavljaju brojne mogućnosti za
daljnji razvoj. Postavljanjem Mosta ljubavi, turiste se potiče da posjete to mjesto ne
samo zbog izvora, već i zbog mosta. Prednost je izvora Čabranke i veliko parkirno
232
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

mjesto udaljeno svega nekoliko minuta od izvora. Kao prednost navodimo i
povezivanje s lokalnim umjetnicima koji bi u budućnosti tamo mogli nastaviti
donositi skulpture od prirodnih materijala stvarajući tako svojevrsnu galeriju na
otvorenom. To bi lokalno stanovništvo uključilo u razvoj ponude izvora i pružilo
priliku ljudima koji imaju osjećaj za umjetnost.

Nedostatak je izvora Čabranke pomalo zanemaren okoliš, budući da se na putu do
izvora nalazi mnogo srušenih stabala. Uz dobru volju lokalne zajednice, ovi se
nedostaci vrlo lako mogu otkloniti. Još je jedan nedostatak zemljište koje nije
pogodno za sve vrste turizma niti za sve turiste. Zbog relativno nepristupačnog
terena, ova atrakcija nije pogodna za pristupačan turizam. Ponegdje možemo naići i
na opasne nezaštićene dijelove koji predstavljaju rizik od raznih ozljeda i nesreća.
Putokazi i signalizacija do izvora je loša, ne može ju se uočiti na putu do izvora.
Nedostatak restorana i smještajnih kapaciteta također smo naveli kao nedostatak jer
turist prilikom posjeta izvoru želi nešto pojesti, ponekad i prenoćiti, stoga je
presudno da i to bude uključeno u ponudu.

Zbog iznimne prirode izvora, postoje brojne mogućnosti koje bi obogatile trenutnu
ponudu. Najvažnije je da razvoj izvora ima podršku lokalne zajednice te tako stvori
priču o uspjehu koja će privući turiste. Zbog nedostatka ugostiteljskih objekata,
postoji mogućnost uređenja ribljeg restorana na tom području, koji bi nudio
tradicionalnu goransku hranu i uključivao svježu pastrvu iz rijeke Čabranke, salatu
od krumpira ili neko drugo jelo od krumpira te turista povezao s lokalnom kuhinjom.
Postavljanje glamping kuća na drveću također je inovativna prilika, budući da je to
nov globalni trend koji uzima u obzir načela održivog turizma. U neposrednoj blizini
izvora mogu se na drveću izrađivati jednostavni drveni predmeti od prirodnih
materijala sa svom opremom koja je potrebna pojedincu za neometan boravak.
Druga je mogućnost posjetitelju ponuditi spavanje u krošnjama, npr. prema modelu
slovenskog avanturističkog parka GEOSS koji to već nudi. Viseće mreže u
krošnjama drveća stvaraju nezaboravan doživljaj. Energetske točke kojima je
potrebno temeljito profesionalno istraživanje također obećavaju. Mogla bi se razviti
planinarska staza koja će uključivati sva 34 litopunkturna kamena s različitim
motivima. Posebne brošure mogle bi turistima približiti priču i snagu tog kamenja.

M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
233.

Opasnosti i prepreke vrebaju na svakom koraku, stoga je važno biti ih svjestan te
brže i primjerenije na njih reagirati. Prva opasnost koja bi mogla ugroziti izvor
Čabranke su prirodne katastrofe, poput poplava, klizišta, susnježice i slično.
Katastrofe ove vrste mogu ugroziti pristup izvoru ili uništiti cjelokupnu tamošnju
infrastrukturu. Problemi se mogu pojaviti i s vlasništvom lokacije jer nije poznato
tko je vlasnik šume oko izvora. Nije poznato ni tko je vlasnik pristupne staze, kao ni
parkirnog mjesta, pa postoji rizik da se vlasnik pojavi i zabrani šetnju svojim
zemljištem. Uvijek postoji opasnost da lokalnu zajednicu izvor Čabranke ne zanima
te ga zbog toga neće uključiti u svoju turističku ponudu niti promovirati. Problemi
mogu nastati kada osoba djeluje u prirodnom okolišu jer se može dogoditi da
autohtonost bude unakažena i uništena. Unatoč želji da se uloži u razvoj ponude
izvora Čabranke, mogao bi se pojaviti problem pri dobivanju sredstava namijenjenih
održavanju izvora. Zbog relativno otežanog pristupa izvoru, postoje svakodnevni
rizici od ozljeda posjetitelja.

Tablica 26: SWOT analiza izvora Gerovčice

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
netaknuta priroda
−
posvećenost okolnih stanovnika
razvoju turizma
−
dobra signalizacija (putokazi)
−
nezainteresiranost vlasnika zemljišta za
izvor
−
velik broj srušenih stabala
−
zemljište nije pogodno za pristupačan
turizam
−
neprepoznatljiva prirodna turistička
atrakcija
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
interes turista za adrenalinska iskustva
−
zanimanje lokalne skupnosti za razvoj
lokacije i njeno korištenje u društvene
svrhe
−
prirodne katastrofe (klizišta, poplave,
tuča)
−
iseljavanje kvalificirane radne snage iz
Gorskog kotara
−
onečišćenost izvora
−
komplikacije u vezi vlasništva stare
pilane u blizini izvora Gerovčice

Kao prednost izvora Gerovčice treba naglasiti netaknutu prirodu, zbog čega se nude
brojne mogućnosti za razvoj turističkih aktivnosti u prirodnom okruženju. Da bi se
turizam mogao razvijati na takvom području, važno je da se lokalni stanovnici s time
slažu. Važan je njihov pristanak, ali i njihove ideje i prijedlozi za poboljšanje stanja
turističkih potencijala. Prvo što se primijeti po dolasku na polazišnu točku kod stare
234
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

pilane je ploča Turističke zajednice grada Čabra koja je postavljena u suradnji s
Osnovnom školom „Petar Zrinski“.

Nedostatak je neriješeno vlasništvo nad parcelom na kojoj stara pilana stoji. Pilana
je u privatnom vlasništvu, a vlasnik nije voljan surađivati i preurediti je u turističke
svrhe, što otežava i onemogućuje postizanje cilja. Zemljište je prilično zapušteno jer
je pristup izvoru teško dostupan, posebno za najmlađe i najstarije, a opasnost su i
trupci srušenih stabala. U jesen, kada vodostaj rijeke poraste, pristup izvoru je
onemogućen jer ne postoji drugi siguran način da se dođe do izvora. Ovo je područje
pogodno za planinare, a nešto manje za obične turiste. Uz to, izvor je općenito
nepoznat i nije promoviran, stoga još uvijek nije turistička atrakcija.

Mogućnosti za izvor Gerovčice postoje, no moramo znati što želimo i što možemo
postići. Uz odgovarajući interes lokalne zajednice za razvoj lokacije i njezinu
upotrebu u društvene svrhe, izvor se može urediti i omogućiti mu bolji pristup. Na
izvoru se može urediti gornja, viša stazu kako bi se izvor mogao posjetiti i za vrijeme
višeg vodostaja rijeke. Izgradnja poprečnih mostova omogućila bi razgled izvora iz
različitih kutova. Potrebno je postaviti i kante za smeće. Druga je mogućnost
izgradnja avanturističkog parka od prirodnih materijala što bi lokaciji dalo novo
značenje i potaknulo dolazak turista.

Opasnost na izvoru Gerovčice su prirodne katastrofe, klizišta te ostali čimbenici na
koje čovjek ne može djelovati. Drugi je problem sve veće iseljavanja mlađe
populacije, što može imati najveći utjecaj na razvoj turizma i nedostatak radne snage
u regiji. Ipak, jedna je od najvećih opasnosti onečišćenje uzrokovano uglavnom
ljudskom aktivnošću kao posljedicom razvoja turizma.

14.3
Vizija

Izvor Čabranke postat će do 2025. godine prepoznatljiva prirodna turistička atrakcija, koja će
svojom ponudom i netaknutom prirodom privlačiti turiste. Postat će cijenjena turistička destinacija
koja će povezati lokalno stanovništvo i pridonijeti boljem suživotu između njih. Sadržavat će
planinarske staze, ugostiteljski objekt, nuditi smještaj, a sve će to posjetiteljima biti ponuđeno kako
bi neometano mogli istraživati okolicu.

M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
235.

Do 2025. godine izvor Gerovčice bit će prepoznat kao turistička atrakcija Gorskog kotara koja
nudi više od same prirode. Mjesto će privući turiste svojom prirodnom ljepotom, poviješću i
mogućnostima za zabavna iskustva. Time će se turistima pružiti radost i živost, a lokalnom
stanovništvu garancija za dolazak mnogih nasmijanih turista.

Lokalna zajednica svojom prirodnom ponudom želi ostvariti i pisati uspješne priče
koje bi privukle posjetitelje. Da bi se vizija ostvarila, važno je slijediti načela održivog
turizma. Uz najmanje zadiranje u prirodni okoliš izvora, potrebno je uspostaviti
zanimljive turističke točke koje će privući potencijalne posjetitelje. Prednost je ta što
se lokalna zajednica trudi i želi pisati priče o uspjehu svojom prirodnom ponudom.
Stoga je poželjno da vizija, koja je sastavljena do 2025. godine, poveže napore lokalne
zajednice i mogućnosti koje ove dvije prirodne atrakcije mogu ponuditi.

14.4
Prioritetna područja i mjere

Da bi se ostvarila vizija prirodnih turističkih atrakcija, potrebno je postaviti
prioritetna područja koja lokalnu zajednicu i turističke organizacije usmjeravaju
prema postavljenom cilju. Najprije su predstavljena prioritetna područja i mjere za
izvor Čabranke.

PRIORITETNO
PODRUČJE
1:
UREĐENJE
OKOLICE
IZVORA
ČABRANKE

Najprije treba povesti brigu o okolici izvora Čabranke. Treba ukloniti sva srušena
stabla i očistiti okoliš kako bi izvor izgledao lijepo. Bez pretjeranih i nepotrebnih
zahvata u prirodnom autohtonom okolišu, mora se urediti pristupni put i okoliš
izvora.

Mjera 1: uređenje okolice izvora

Područje oko izvora izgleda prilično neuređeno jer srušena stabla leže na zemlji,
mnoga su iščupana ili će tek pasti. Stoga prvo treba obratiti pažnju na sanaciju ovih
stabala te ukloniti opasna stabla i grane koje prijete ozljeđivanju posjetitelja. Izgled
destinacije bio bi puno privlačniji kad bi se ona očistila i uredila. Oko uređenja
okoliša može se angažirati i lokalno stanovništvo.

236
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 2: postavljanje sigurnosnih ograda

Budući da je području izvora Čabranke relativno teško pristupiti, zaštitne ograde su
već postavljene na nekim dijelovima. Prijedlog je dodati nove, stabilnije zaštitne
ograde koje će smanjiti rizik od ozljeda posjetitelja.

Mjera 3: postavljanje informativnih tabli i putokaza

Izvor i okolica izvora nude mnogo zanimljivih sadržaja koje turisti ne mogu
primijetiti ni vidjeti prilikom posjeta. Bilo bi dobro pored izvora postaviti
informativnu ploču ili više njih koje bi pružale osnovne informacije o izvoru,
biljkama i životinjama koje se mogu naći na tom području. Kako se nedostatak
odgovarajuće signalizacije i smjernica prema izvoru spominje kao nedostatak,
potrebno je iz mjesta Čabra postaviti putokaze koji bi vodili do samog izvora.

Mjera 4: postavljanje kanti za smeće

Za čist okoliš potrebno je postaviti kante za smeće u neposrednoj blizini izvora. To
bi osiguralo da destinacija bude čista i da posjetitelji može pravilno odlagati svoje
smeće u odgovarajuće kante. Nakon postavljanja kanti, treba paziti da se one
redovito prazne.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: DODATNA PONUDA ZA POSJETITELJE

Budući da sam izvor nije polazna točka za turiste, treba dodati ponudu koja će
potaknuti želju za posjetom izvoru. Treba dodati sadržaje i atrakcije koji će
posjetitelja privući i zadržati na destinaciji.

Mjera 1: kreveti u krošnjama, glamping kućice na drvetu

Kao dodatnu ponudu moglo bi se realizirati nešto što još nije dostupno u
neposrednoj blizini. Dodali bismo krevete u krošnjama ili glamping kućice na drvetu,
što bi pomoglo u rješavanju dvaju problema: problema nedostatka smještajnih
kapaciteta i problema privlačenja posjetitelja na izvor Čabranke. Destinacija je
poznata po netaknutoj prirodi, miru i tišini te svemu onome za čime moderni turist
teži i što želi. No, prvo se mora riješiti pitanje vlasništva nad zemljištem na kojem se
M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
237.

nalazi izvor. Tek tada se moraju dobiti sve odgovarajuće dozvole za započinjanje i
izvođenje izgradnje smještajnih kapaciteta.

Mjera 2: riblji restoran

Rijeka Čabranka bogata je pastrvama koje su se nekad pripremale u obližnjem
restoranu, no restoran je prestao s radom i sad stoji na privatnom zemljištu. Prijedlog
je da se u blizini postavi riblji restoran, koji bi posluživao samo domaća jela, odnosno
tradicionalnu goransku hranu, primjerice svježu pastrvu iz Čabranke i salatu od
krumpira. Tako bi se turiste povezalo s lokalnom kuhinjom. Potrebno je naći
odgovarajućeg investitora i mjesto gdje će se riblji restoran nalaziti.

Mjera 3: energetske točke

Iako energetske točke nisu detaljno istražene, postoji literatura koja opisuje snagu
ovih litopunkturnih kamenova. Međutim, turist koji ne istražuje ovu tematiku, za
njih ne zna. Stoga bi bilo dobro detaljno istražiti sve energetske točke koje su
uspostavljene u Gorskom kotaru. Nakon istraživanja njihovih snaga mogla bi se
uspostaviti zajednička planinarska staza koja će ih povezati. Zato je potrebno
povezivanje s planinarskim društvima koja bi svojim znanjem pridonijela stvaranju
planinarske staze. Svaka energetska točka pored kamena mora imati informativnu
ploču koja sadrži sve podatke o čvrstoći kamena i za što se preporučuje. Predlaže se
i izdavanje brošure s popisom svih energetskih točaka s kratkim opisima. Uz to,
izuzetno je važno da se ta zanimljivost spominje i na web-stranicama s turističkom
ponudom Gorskog kotara.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: promocija izvora Čabranke

Nakon pregleda dostupne literature i web-stranica, utvrđeno je da je spominjanje
izvora Čabranke na različitim promotivnim materijalima vrlo rijetko. Kad je izvor
Čabranke i naveden na web-mjestu, o njemu je vrlo malo zapisano, uglavnom su to
samo osnovne informacije (tri do četiri rečenice), stoga predlažemo nov način
promocije i marketinga.

238
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 1: uključenost u promotivne aktivnosti drugih organizacija

Želimo li podsjetiti posjetitelja da se u Gorskom kotaru krije prelijep izvor Čabranke,
treba se uključiti u sve promotivne aktivnosti koje provode turistička organizacija i
grad. Izuzetno je važno da postoje informacije koje će privući posjetitelja i potaknuti
ga da posjeti upravo ovaj izvor. Treba pregledati cjelokupni promotivni materijal
Turističke zajednice grada Čabra te pronaći sve pretpostavke i informacije o izvoru
Čabranke. Ako su one suhoparne i neispravne, treba ih dopuniti. Ako se izvor
Čabranke uopće ne spominje, treba kontaktirati odgovorne za uređivanje web-
stranica i brošura.

Mjera 2: društvene mreže

Nakon pregleda na Internetu, utvrđeno je da se izvor Čabranke rijetko spominje na
društvenim mrežama. Društvene mreže igraju veliku ulogu u odluci turista da posjete
određenu destinaciju. Predlažemo stvaranje stranice na društvenim mrežama poput
Faceboooka ili Instagrama gdje bi se objavljivale fotografije i obavijesti o izvoru.
Potencijalnim se posjetiteljima uz pomoć društvenih mreža može pristupiti potpuno
besplatno.

Mjera 3: uspostavljanje hashtaga

Među mlađom populacijom danas je izuzetno popularna upotreba hashtagova. To je
oznaka koja olakšava praćenje odabrane teme. Vlastiti hashtag koristan je prilikom
izgradnje branda. Stvaranjem i neprestanim ponavljanjem ključnih riječi mogli bismo
uspješno privući mlađu populaciju jer praćenje određene teme može biti motivacija
za posjet. Prijedlozi za fraze su #izvorčabranke, #izvirčabranke, #cabrankaquelle itd. To
bi potaknulo upotrebu ključnih riječi od strane osoba koje su već posjetile izvor te
svoje dojmove i sjećanja podijelile na društvenim mrežama.

U nastavku predstavljamo prioritetna područja i mjere za izvor Gerovčice.

M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
239.

PRIORITETNO PODRUČJE 1: UREĐENJE STAZE DO IZVORA
GEROVČICE

Ovaj je prioritet važan jer želimo li omogućiti pristup samom izvoru, put do njega
moramo urediti izgradnjom drvenih mostova ili drvenih hodnika. Mostovi ili hodnici
bili bi uzdignuti od tla ili bi stajali na trasi iznad izvora. Ti bi mostovi starijim i mlađim
ljudima olakšali pristup i učinili ih zanimljivim. Stazu do izvora treba urediti i očistiti,
ukloniti srušena stabla i obnoviti tračnice stare pilane. Cesta je na lokaciji neoznačena
cesta i nema parkirališta. To je veliki izazov jer treba pronaći mjesto na kojemu se
može izgraditi dovoljno veliko parkiralište kako bi mu turisti mogli pristupiti bez
prepreka.

Mjera 1: postavljanje putokaza i označavanje parkirališnih mjesta

Ovaj je korak važan kako bi se izvor Gerovčice predstavio široj javnosti, jer je
trenutni kapacitet parkirališnih mjesta premalen da bi omogućio razvoj turizma.
Također je važno postaviti putokaze prema mjestu izvora kako bi turisti u kratkom
vremenu mogli pronaći izvor.

Mjera 2: briga za smeće

Važno je očuvati prirodnu ljepotu destinacije, posebno u okolici izvora Gerovčice
koji je podložan brzom zagađenju vode te oštećenju biljaka i životinja. Ljudi imaju
koristi od rijeke unatoč činjenici da voda nije za piće. Kako turizam sa sobom nosi i
negativne učinke poput otpada, puno pažnje treba posvetiti čistoći destinacije.
Turiste treba naučiti kako čuvati okoliš, gdje odlagati otpad i slično. U tu se svrhu
postavljaju kante za smeće, a na informativnim se pločama prikazuje važnost
održavanja okoliša čistim.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: OBNOVA STARE PILANE

Stara pilana imala je važnu ulogu u životima stanovnika u prošlosti. Pilana se napajala
vodom, kao i 12 drugih mlinova i pilana. Upravo zbog načina rada, koji se razlikuje
od modernih strojeva, prikaz stare pilane bio bi turistima vrlo zanimljiv. Stoga
predlažemo obnavljanje vanjskog dijela pilane i tračnica koje vode do nje. Stara pilana
mogla bi se koristiti i kao suvenirnica gdje bi se mogli prodavati ljekoviti pripravci,
čajevi te drugi ručni radovi i proizvodi djece iz obližnjih škola. Prije svega, potrebno
240
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

je postići dogovor s vlasnikom o korištenju pilane za suvenirnicu i izložbeni prostor
za priče o prošlosti tog kraja.

Mjera 1: obnavljanje pilane

Najveći je problem stare pilane vlasništvo objekta i zemljišta na kojoj je ona
izgrađena. Ideja se može realizirati samo ako se postigne dogovor i suglasnost
vlasnika, stoga je nemoguće unaprijed planirati daljnje korake. Projekt bi obuhvaćao
obnovu stare pilane i postavljanje suvenirnice.

Mjera 2: suradnja s lokalnim stanovništvom

U suvenirnici bi se prodavali proizvodi koje su pripremili mještani. To su ljekovito
bilje, čajevi, rukotvorine i slično. U trgovini bi se održavala i prezentacija rada stare
pilane, a mogla bi se organizirati i razna događanja. Stara pilana donijela bi dodatni
prihod od turizma.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: IZGRADNJA ADRENALINSKOG PARKA

Prije no što se izradi plan, treba održati raspravu s lokalnim stanovništvom kako bi
mu se izložilo svoje stavove i mišljenja o izgradnji adrenalinskog parka u blizini izvora
Gerovčice. Moglo bi doći do nesuglasica s lokalnim stanovništvom o toj temi, a
izgradnja mora osigurati najmanji mogući utjecaj na okoliš. Treba istražiti koje su
zakonske i druge dozvole potrebne za izgradnju parka. Ako bi se svi usuglasili s
izgradnjom adrenalinskog parka, nakon izgradnje izračunala bi se cijena ulaznice. Taj
bi se prihod koristio za održavanje i daljnji razvoj okolice izvora Čabranke i
adrenalinskog parka. Da bi se ideja realizirala, potrebna su početna sredstva za
nabavku moderne i kvalitetne opreme. Oko izvora izgradilo bi se penjalište i
područja za ostale sportske aktivnosti. Sav materijal potreban za izgradnju parka bio
bi prirodnog podrijetla.

Mjera 1: plan izgradnje adrenalinskog parka

Adrenalinski park turistička je atrakcija koja se može izgraditi po vrlo niskoj cijeni i
može puno doprinijeti samoj destinaciji. Potrebno je pripremiti akcijski plan kako bi
se saznalo što, gdje i kako se park može graditi. Prirodni materijali od kojih bi se
napravio park imaju veliku važnost. U pripremi plana potrebno je surađivati sa
M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
241.

stručnjacima, kako bi se stvorio park pogodan za sve skupine posjetitelja, od
najmlađih do najstarijih. Park mora biti prilagođen svim dobnim skupinama, mora
biti siguran te se moraju ukloniti sve potencijalne opasnosti. Također je važno
osigurati sredstva za izgradnju, koja bi se mogla dobiti iz EU fondova.

Mjera 2: zapošljavanje i obuka zaposlenih u parku

Zapošljavanje i obuka važan je čimbenik ako želimo izbjeći opasnosti i jamčiti
sigurnost u parku. Cilj je da se roditelji u parku osjećaju bezbrižno znajući da su im
djeca na sigurnome, da ih netko čuva i da sprave parka djeca koriste u skladu s
uputama.

Mjera 3: ulaznice

Naplata ulaznica dobra je taktika kada se želi pratiti broj posjetitelja i tražiti dodatni
izvor prihoda. Novac prikupljen od ulaznica koristio bi se za održavanje parka i
izvora Gerovčice kao i za nove promotivne aktivnosti lokacije.

PRIORITETNO PODRUČJE 4: PROMOCIJA IZVORA GEROVČICE

Kako bi se ljudima pokazale atrakcije mjesta i pozvalo ih se da dođu vidjeti izvor,
važan je marketing i promocija. Pritom treba paziti da se ne stvori iskrivljena slika
izvora, već da se prikaže njegovo stvarno stanje. Lokaciju treba nadograditi novim
sadržajem te ju predstaviti turistima. Potrebno je prikupiti što više priča, događaja i
slika kako bi se izvor Gerovčice lakše prikazao i istakle njegove posebnosti. Također
treba naglasiti važnost Gerovčice za mještane i šire područje. Informacije bi se
prikupljale iz knjiga, časopisa, razgovora sa stanovnicima i turistima. Uz to, fokusirali
bismo se ne samo na događaje iz života ljudi, već i na prirodno stanište mnogih
životinja i biljaka. Potrebno je izraditi brošure koje pokrivaju sve zanimljive ili važne
biljke (npr. jelenji jezik). Brošure bi uključivale predstavljanje životinja tipičnih za ove
dijelove Hrvatske. One bi se pripremale uz pomoć stručnjaka za biljke i životinje.

242
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 1: suradnja s okolicom

Povezivanje je moguće s okolnim školama, društvima i tvrtkama koje bismo pozvali
na izvor Gerovčice. Tako bismo bili domaćini školskih izleta, team buildinga itd.
Posjetitelji koji bi vidjeli izvor svoje bi iskustvo prenijeli na druge ljude i na taj način
podsvjesno potaknuli zanimanje za njega, neizravno pozivajući nove turiste.

Mjera 2: internetska promocija

Za promociju bi se mogle koristiti razne web-stranice i društvene mreže. Ova
standardna tehnika može uvelike pomoći u stvaranju izvora vidljivim i
prepoznatljivim kao zanimljivim mjestom jer se danas mnogi ljudi koriste
društvenim mrežama.

Mjera 3: suradnja sa stručnjacima

U promotivnim aktivnostima surađivali bismo sa znanstvenicima, istraživačima i
drugim stručnjacima s područja botanike, zoologije, turizma itd. Ta bi suradnja
pridonijela daljnjoj regulaciji i obnovi izvora. Mjesto izvora Gerovčice postalo bi
zanimljivo za stručnjake jer bi istraživačima pružalo prostor za obavljanje mjerenja,
prikaz njihovog znanja itd.

14.5
Pokazatelji i praćenje

Praćenje napretka izuzetno je važno ako želimo postići uspjeh. Pratimo pokazatelje
da vidimo napredak u postizanju postavljenih prioritetnih područja. Nadzor igra
ključnu ulogu u praćenju napretka jer mjeri postizanje ciljeva. To određuje koliko je
usluga dobra i jesmo li na dobrom putu prema postizanju postavljenih ciljeva. U
nastavku je predstavljena tablica 27 koja sustavno prikazuje pokazatelje i način
njihova praćenja za svaku mjeru uređenja izvora Čabranke. U tablici 28 prikazani su
pokazatelji i njihov način praćenja uređenja izvora Gerovčice.

M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
243.

Tablica 27: Pokazatelji i praćenje izvora Čabranke

Prioritetno područje 1: uređenje okolice izvora Čabranke
Mjera 1: uređenje okoliša
izvora
Pokazatelj 1: pet akcija
čišćenja
Praćenje: jednom ili dvaput
godišnje prati se statistika
o tome koliko je radnih
akcija provedeno
Mjera 2: postavljanje
sigurnosnih ograda
Pokazatelj 1: sedam
zamijenjenih ograda
Praćenje: Jednom godišnje
provodi se pregled stanja
na lokalitetu od strane
lokalne turističke
organizacije te se
procjenjuje dotrajalost
ograda
Pokazatelj 2: pet novih
sigurnosnih ograda
Mjera 3: postavljanje
informativnih tabli i
putokaza
Pokazatelj 1: dvije
informativne table
Praćenje: Jednom godišnje
pregledava se lokacija te
dotrajalost informativnih
tabli
Pokazatelj 2: sedam
putokaza
Mjera 4: postavljanje kanti
za smeće
Pokazatelj 1: pet koševa za
smeće
Praćenje: Jednom godišnje
statistički se prati
pražnjenje koševa za
smeće.
Pokazatelj 2: Koševi za
smeće prazne se najmanje
52 puta godišnje (jednom
tjedno)
Prioritetno područje 2: dodatna ponuda za posjetitelje
Mjera 1: kreveti u
krošnjama, glamping
kućice na drvetu
Pokazatelj 1: tri nove
smještajne jedinice
(glamping objekti)
Praćenje: Jednom godišnje
analizira se statistika
smještajnih kapaciteta,
poslovne uspješnosti i broj
noćenja
Pokazatelj 2: 50 noćenja u
svakoj smještajnoj jedinici

Pokazatelj 3: 1000 €
prihoda od noćenja po
smještajnoj jedinici
Mjera 2: riblji restoran
Pokazatelj 1: Otvaranje
ribljeg restorana
Praćenje: Jednom godišnje
provodi se statistička
analiza opskrbe hranom te
se provjerava uspješnost
poslovanja godišnjim
izvješćima.
Pokazatelj 2: Povećan
prihod od rada restorana
za 70 000 €
Mjera 3: energetske točke
Pokazatelj 1: 34 uređene
energetske točke koje su
primjerene za turističke
svrhe
Praćenje: Svakih pola
godine provjerava se
analiza stanja na terenu te
dokumentacija o
uključivanju energetskih
točaka na planinarske staze
Pokazatelj 2: 34
informativne table koje
pojašnjavaju energetske
točke
244
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Pokazatelj 3: 1 000 brošura
o energetskim točkama
Pokazatelj 4: tri planinarske
staze koje uključuju
energetske točke
Prioritetno područje 3: promocija izvora Čabranke
Mjera 1: uključenost u
promotivne aktivnosti
drugih organizacija
Pokazatelj 1: pet
promotivnih materijala u
kojima je naveden i opisan
izvor Čabranke
Praćenje: Dva puta
godišnje pregledati i
analizirati promotivnu
dokumentaciju
Pokazatelj 2: 1 000 tiskanih
brošura
Pokazatelj 3: tri web-
stranice na kojima će se
spominjati izvor Čabranke
Mjera 2: društvene mreže
Pokazatelj 1: Otvaranje
dvaju računa na
društvenim mrežama
(Facebook i Instagram)
Praćenje: Jednom
mjesečno provjerava se
analiza posjećenosti na
društvenim mrežama te
broj objava
Pokazatelj 2: četiri objave
tjedno na društvenim
mrežama
Pokazatelj 3: 100 »lajkova«
mjesečno
Pokazatelj 4: 200 posjeta
svakoj mreži
Mjera 3: uspostavljanje
hashtaga
Pokazatelj 1: odabir dviju
riječi ili fraza (npr.
#izvorčabranke,
#izvirčabranke)
Praćenje: Svaki mjesec
analizira se broj hashtagova
na društvenim mrežama
Pokazatelj
2:
Upotreba
hashtaga u svakoj objavi
Pokazatelj 3: posjetitelji
spominju destinaciju barem
pet puta mjesečno

M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
245.

Tablica 28: Pokazatelji i praćenje izvora Gerovčice

Prioritetno područje 1: uređenje staze do izvora Gerovčice
Mjera 1: postavljanje
putokaza i označavanje
parkirnih mjesta
Pokazatelj 1: 300
posjetitelja mjesečno
Praćenje: dvaput godišnje
prati se statistika broja
posjetitelja i broja
parkirališnih mjesta
(zauzetih i slobodnih) te
pregled terena s obzirom
na postavljene
informativne table.
Pokazatelj 2: 15 uređenih
parkirališnih mjesta
Pokazatelj 3: pet putokaza
prema izvoru
Pokazatelj 4: četiri
informativne table
Mjera 2: briga za smeće
Pokazatelj 1: postavljanje
pet kanti za smeće
Praćenje: svaki mjesec prati
se statistička analiza
podataka o pražnjenju
kanta te pregledom terena
gdje su koševi za smeće i
table postavljene.
Pokazatelj 2: postavljanje
triju informativnih tabli o
zaštiti okoliša
Pokazatelj 3: pražnjenje
koša za smeće svaki tjedan
Prioritetno područje 2: obnova stare pilane
Mjera 1: obnavljanje pilane
Pokazatelj 1: 200
posjetitelja mjesečno
Praćenje: Jednom godišnje
analizira se statistika
dobivenih i utrošenih
sredstava za obnovu pilane
te statistički podaci o
posjetiteljima i prihodima.
Pokazatelj 2: 200 €
mjesečnog dohodaka
Pokazatelj 3: 500 brošura o
pilani
Mjera 2: suradnja s
lokalnim stanovništvom
Pokazatelj 1: odabir pet
osoba koje brinu i
održavaju pilanu
Praćenje: Jednom godišnje
analizira se uključenost
lokalnog stanovništva i
izvedbe događaja.
Pokazatelj 2: tri
predstavnika lokalnih obrta
predstavljaju se jednom
mjesečno
Pokazatelj 3: svaki mjesec
se organiziraju neki
događaji
Prioritetno područje 2: izgradnja adrenalinskog parka
Mjera 1: plan izgradnje
adrenalinskog parka
Pokazatelj 1: prikupljena
sredstva za izgradnju parka
Praćenje: Jednom godišnje
analiziraju se prikupljena
sredstva za izgradnju parka
te sigurnost parka
Pokazatelj 2: broj poligona
u parku
Pokazatelj 3: tri
informativne table o parku
i sigurnosti
Mjera 2: zapošljavanje i
obuka zaposlenih u parku
Pokazatelj 1: četvero stalno
zaposlenih u parku
Praćenje: Jednom godišnje
analizira se statistika o
246
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Pokazatelj 2: Dva
dobrovoljca koji će paziti
na sigurnost
zaposlenicima i
volonterima u parku.
Mjera 3: ulaznice
Pokazatelj 1: 100 € prihoda
mjesečno
Praćenje: svaka tri mjeseca
analizira se statistika
prihoda parka
Pokazatelj 2: 1 000 brošura
Prioritetno područje 3: promocija izvora Gerovčice
Mjera 1: suradnja s
okolinom
Pokazatelj 1: organizirani
posjet 2-3 grupe tjedno
Praćenje: svaka tri mjeseca
analiziraju se zakazani
posjeti
Pokazatelj 2: 2 000 brošura
Mjera 2: internetska
promocija
Pokazatelj 1: broj objava na
društvenim mrežama
Praćenje: jednom mjesečno
analizira se statistika
posjeta web-stranici
Pokazatelj 2: 300 »lajkova« i
komentara tjedno
Pokazatelj 3: četiri oglasa
tjedno
Pokazatelj 4: 200
posjetitelja web-stranice
tjedno
Mjera 3: suradnja sa
stručnjacima
Pokazatelj 1: količina
suradnje i brojnost
istraživanja koja su
povezana s izvorom
Praćenje: Dva puta
godišnje pregledavaju se
znanstveni članci o
istraživanjima provedenim
na izvoru
Pokazatelj 2: broj
znanstvenih članaka o
izvoru

14.6
Sažetak

Izvor Čabranke i izvor Gerovčice posebne su lokacije koje karakterizira upravo
netaknuta priroda i održavanje autentičnosti. Ovim projektom nastojimo ove dvije
lokacije približiti turistima, kako bismo na ovim atrakcijama otvorili vrata turizmu te
pokušali poduprijeti razvoj turizma i u ruralnim krajevima, unatoč težoj dostupnosti.

Za omogućavanje razvoja turizma u ovom području potrebna je i suradnja s lokalnim
stanovništvom te turističkim djelatnicima, kao i mjesnim zajednicama, kako bi
zajedno informirali turiste o posebnosti tih lokacija. Važna je i promocija putem
internetskih stranica i društvenih mreža. Lokalno stanovništvo pokazalo je želju za
razvitkom turizma na svome području, ne samo zbog prihoda, već i zbog
omogućavanja razvoja novih radnih mjesta za opstanak mlađeg stanovništva.

M. Lučić Jozak i K. Murkovič: Izvor Čabranke i izvor Gerovčice
247.

Problem predstavlja iseljavanje mlađeg stanovništva, koje bi svojim znanjem moglo
uvelike pomoći razvoju turizma Gorskog kotara, ali taj bi se problem mogao ublažiti
pozivanjem volontera, koji bi pripomogli u davanju informacija turistima, pružanju
prijevoza i održavanju dodatnih aktivnosti kako bi turistima popunili slobodno
vrijeme.

Ono što je potrebno jest uređenje okoliša kod izvora kako bi se omogućilo razvijanje
dodatnih aktivnosti (npr. adrenalinski park kod izvora Gerovčice), postavljanje
informacijskih tabli, postavljanje putokaza, olakšavanje pristupa do izvora i sl. Isto
tako potrebno je osigurati smještajne jedinice koje bi bile namijenjene turistima,
posebice većim skupinama turista koji dolaze.

Gorski kotar pruža obilje lokaliteta i atrakcija koje turistima omogućavaju boravak,
odmor na svježem zraku i potpuni suživot s prirodom. Upravo je takav način odmora
i aktivan boravak u prirodi ono što turista ispunjava, pruža nove doživljaje i iskustva
te ono na što će ga podsjećati svaki boravak u prirodi. Na takav način turist prenosi
svoje doživljaje poznanicima te tako širi "dobar glas".

248
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 15
Mogući restoran Ožbolt

NATALIJA JOVANOVSKA

15.1
Analiza stanja

U istraživanju smo proučili Prezid kao mjesto u kojemu postoji želja za razvojem
održivog turizma. Kao i u svakom turističkom mjestu, i za razvoj turizma mora
postojati pružatelj usluga gdje turisti mogu spavati, jesti i uživati tijekom svoga
boravka. U Prezidu trenutno nema takvog većeg ponuđača, ali je postavljen koncept
mogućeg restorana sa smještajem Ožbolt (slika 45). Tijekom terenskog posjeta
razgovarali smo sa Zoranom Ožboltom (osobna komunikacija, 20. listopada 2017.),
vlasnikom restorana Ožbolt, koji je ispričao priču o počecima i razvoju restorana
Ožbolt. Naziv postoji od davnih vremena, kada se jedan dio zgrade koristio kao
konoba koja u to vrijeme nije mogla postojati sama za sebe, stoga je gospodin Ožbolt
samoinicijativno odlučio sagraditi nešto novo i moderno, s idejom da zadrži stari
etno stil.

250
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 47: Restoran Ožbolt
Izvor: Lasten.

Slika 46: Unutrašnjost restorana Ožbolt
Izvor: Lasten.
N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
251.

Posljednjih deset godina Ožbolt pokušava obnoviti objekt i započeti razvoj turizma
u ovom mjestu. Zgrada je izgrađena u cijelosti, postoji mogućnost za tri apartmana,
restoran, saunu i spa centar. U posebnom dijelu zgrade postoji dio koji bi mogao biti
pivnica, a tu je i prostor za vinski podrum i suvenirnicu (slika 46). Ostvarenje te ideje
zahtijeva velika financijska ulaganja, trud i zalaganja.

Restoran Ožbolt može ponuditi jela narodne kuhinje tog kraja, koji naglašava etno
stil jer se nalazi u tipičnom ruralnom okruženju i može pomoći razvoju seoskog
turizma. „Oblik turizma koji najbolje pokazuje važnost tradicije za razvoj turističkih
destinacija je ruralni turizam. Glazba, ples, osjećaj, kulinarski specijaliteti domaće
kuhinje, jedinstvenost prirodnih ljepota, ali i mentalitet i gostoljubivost stanovništva
koji su porijeklom iz ruralnih područja, određeni su čimbenici koji utječu na svijest
turista pri odabiru ove vrste odmora. Istraživanje se usredotočilo na glavnu hipotezu
da je tradicija pokretačka snaga razvoja turizma u ruralnim područjima i da utječe na
pozitivne učinke u području turizma, ekonomije i gospodarstva regije.” (Antić, Vujko
i Gajić, 2015).

Zanimljivo je da povoljna klima tijekom ljetnih vrućina privlači brojne turiste, sve
one koji žele pobjeći od gužve, buke, vrućine, sunca, mora i pijeska. Oni u Prezidu
mogu udahnuti čist zrak, iskusiti seoski turizam, otići u kratke šetnje i uživati u
onome što Prezid nudi. Tijekom obilaska terena imali smo priliku kušati hranu koju
su pripremile domaćice obitelji Ožbolt. Najprije smo za ručak kušali ukusnu sarmu,
a nastavili smo s degustacijom tradicionalnih jela od krumpira i kupusa. Na kraju
smo kušali tradicionalnu pitu od krumpira (krumpirušu) te gledali kako ju domaćice
pripremaju. Uslužni su nam vlasnici uz svaki obrok ponudili i piće.

Zgrada restorana može primiti do 54 osobe u glavnom dijelu i 18 gostiju u dijelu koji
je namijenjen posebnim prigodama poput privatnih zabava. Restoran ima vlastitu
kuhinju, sanitarije te ulaz koji je moguć s dviju strana – s glavne ulice i s parkirališta.
Isti ulaz vodi na gornji kat gdje se može urediti recepcija te ima kapacitet od 6
dvokrevetnih soba, odnosno noćenje za 12 osoba.

Isti ulaz vodi i do donjeg, podrumskog dijela za koji postoji ideja da se uredi u spa
centar sa saunom i masažom, a može se koristiti i kao vinski podrum. Dio prostora
u restoranu može se iznajmljivati za zabave, pivnicu, ali i kao prostor za radionice
koje bi pripremile različite organizacije u sklopu svojih projekata. Ovaj prostor gosti
mogu koristiti i za večernje zabave, a u jednom dijelu zgrade može se urediti vinski
252
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

podrum i prostor za prodaju domaćih proizvoda i suvenira koje izrađuju stanovnici
ovog mjesta.

Gorski se kotar zbog brda i planina ne može pohvaliti velikim brojem raznolikih
poljoprivrednih proizvoda, ali je tipično mjesto za uzgoj krumpira i kupusa. Budući
da su to ljudi uzgajali od davnina, mnogo su improvizirali i kreativno pripremali
krumpir na različite načine, od običnog krumpira do najslađe pite od krumpira (slika
47), a nudili su i dobru sarmu. Danas su kuhinja, kuhanje i gastronomija vrlo traženi
i cijenjeni. Ovime se mještani Prezida mogu pohvaliti i turistima ponuditi jela, a
istovremeno obogatiti svoju kulturu.

Slika 47: Izrada krumpiruše
Izvor: Lasten.

N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
253.

15.2
SWOT analiza

SWOT analiza bavi se prednostima i nedostacima, mogućnostima i prijetnjama s
kojima se restoran suočava. Fokusirajući se na ključne čimbenike koji utječu na
restoran, SWOT analiza daje osnovu za istraživanje karakteristika i izgleda restorana
kao što je prikazano u tablici 29.

Tablica 29: SWOT analiza potencijalnog restorana Ožbolt

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
dobra lokacija
−
postojeće parkiralište
−
restoran već postoji
−
sobe s autentičnom okolinom
−
održavanje higijene u sobama
−
spa centar i sauna za opuštanje
−
postojeća pivnica/aperitiv bar
−
mogućnost razvoja vinskog podruma i
suvenirnice
−
malo profesionalnog osoblja
−
loša promocija i vidljivost mjesta
−
Prezid kao turistička destinacija ne
postoji
−
neoznačene staze, u mjestu nema
nikakvih znakova ni putokaza
−
kapacitet hotela i restorana je ograničen
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
restoran ne bi imao konkurenciju u
Prezidu, što nudi priliku za ostvarivanje
financijske dobiti i pozitivno poslovanje
sa svih aspekata
−
restoran je otvoren svih 12 mjeseci u
godini
−
otvaranje radnih mjesta
−
nova motivacija za mlade
−
poboljšanje turizma i restorana
−
restoran ne bi imao velike prepreke s
obzirom da je jedini, što ne znači da ne
treba stalno održavati kvalitetu usluge i
rada ovog objekta
−
uništavanje prirode
−
loš marketing
−
loša promocija
−
smanjena potražnja za radnom snagom

Činjenica da je restoran na dobrom položaju te ima svoj vlastito parkiralište može
biti dobar uvod za goste u njegovu priču te u njegove sobe s autentičnim izgledom i
dobrom higijenom. Ponuda spa centra i saune spaja društveni dio kompleksa koji
uključuje i pivnicu te suvenirnicu. Sve to pruža dobru priliku restoranu Ožbolt da
dobro funkcionira tijekom cijele godine, ne samo u visokoj sezoni. Ovaj projekt
otvara nove mogućnosti zapošljavanja i motivaciju mladih te za unaprjeđenje turizma
u ugostiteljstvu. Sve te prednosti i mogućnosti imaju i svoje nedostatke i opasnosti
koje ne treba zanemariti. U nerazvijenom turističkom mjestu s lošom promocijom i
vidljivošću teško je pronaći obrazovano i stručno osoblje.
254
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

15.3
Vizija

Restoran Ožbolt uspješno će poslovati i privlačiti turiste uređenim restoranom, apartmanima i spa
centrom. Kompleks će raditi kvalitetno i kontinuirano bez ikakvih problema (sanitarni,
organizacijski i kadrovski).

Početni kapital za uredno poslovanje restorana može se dobiti suradnjom na lokalnoj
razini, a poslovanje prema planu donosi mogućnost zarade koja će pokriti fiksne i
varijabilne troškove, račune, porez, plaće zaposlenika, troškove popravka i plaćanje
kupljenih proizvoda. Kvalitetnom ponudom i pristupačnom cijenom spa centra,
privući će goste koji će češće posjećivati i spa centar i restoran te koristiti njihovu
cjelokupnu ponudu. Regija bi trebala postati poznata i započeti suradnju s
organizacijama koje traže manje razvijena mjesta za posjet, a istodobno nude zdrav
način života, čist okoliš i dovoljno prostora za aktivnosti, hranu i smještaj. Stanovnici
ovog mjesta trebaju započeti suradnju i proizvodnju zdravih prehrambenih
proizvoda od usjeva uzgojenih u tom kraju te zadovoljiti potrebe lokalnog restorana
kako bi se smanjile zalihe iz drugih regija ili uvoza.

Vizija je podijeljena u pet tipičnih prioritetnih područja: razvoj restorana, apartmana,
spa centra, pivnice te razvoj vinskog podruma i dijela suvenirnice. Prioritetna
područja zajedno s mjerama i akcijskim koracima predstavljena su u nastavku.

15.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: RAZVOJ RESTORANA

Prvo je prioritetno područje hitno uređenje restorana. Potrebno je osvježiti njegovu
unutrašnjost i okoliš kako bi gostima bili privlačni. Jedan od važnih čimbenika
restorana je kuhinja te je potrebno je njezino detaljno uređenje. Da bi kuhinja radila
besprijekorno, moraju se dodati svi dijelovi koji nedostaju. Da bi se zaštitio okoliš i
higijena objekta, sanitarije moraju biti u potpunosti uređene.

Treba osmisliti dobro definiran jelovnik, koji bi bio dokaz da se radi o etno restoranu.
Ponuda namijenjena gostima mora biti zadovoljavajuća, potrebno je kvalitetno
osoblje koje zna pripremiti tradicionalnu hranu iz jelovnika. Također je potrebno
obrazovano uslužno osoblje koje će znati pristupiti gostima te ih poslužiti hranom,
N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
255.

kako bi gosti bili zadovoljni te postali redoviti posjetitelji. Ovdje treba navesti
detaljan opis osoblja kako bi restoran mogao raditi bez problema.

Mjera 1: kuhinja

Kuhinja ima manje radne površine, stoga bi trebalo odvojiti prostor za pripremu
hrane i gotovih jela, prostor za salate, prostor za hladnjak u kojemu su smještene
različite namirnice te prostor za osoblje. U restoranu moraju biti najmanje dva
zaposlenika. Restoran mora nabaviti spremnike za odvajanje i recikliranje otpada.
Spremnici za papir, plastiku i biološki otpad, koji će se nalaziti u restoranu,
djelomično će rješavati pitanje zaštite okoliša. O recikliranju otpada treba obavijestiti
i zaposlene, kako bi bili oprezni pri njegovu odvajanju.

Mjera 2: izgled restorana

Ulaz u restoran trebao bi biti dobro označen s ulice, a putokazi u restoran trebali bi
biti vidljivi. Na parkiralištu treba označiti parkirališna mjesta, a prilazni put prilagoditi
tako da gosti u restoran mogu doći i s parkirališta. Za prihvat i smještaj gostiju
moraju biti odgovorni zaposlenici objekta ili konobari. Na početku bi u smjeni
trebala biti dva konobara. Od ulaza do restorana goste bi vodio put u etno stilu.
Konobari će biti prepoznatljivi po odorama koje će nositi ili po klasičnim hlačama i
košulji s remenom izvezenim narodnim uzorkom.

Cijeli restoran bit će u etno stilu sa zavjesama na prozorima koji su okrenuti prema
javnom trgu. U ormarićima na zidu nalazit će se stari predmeti, a ako se na njih stave
zavjese, imat će izgled prozora. U restoranu treba sakriti kabele kako ne bi bili vidljivi,
ali omogućuju upotrebu moderne tehnologije (televizija, projektori itd.). Predlažemo
da se namjeste i instaliraju zvučnici kako bi gosti, slušajući tihu tradicionalnu glazbu,
mogli uživati u hrani i atmosferi. U restoranu će biti drveni stolovi (mogu se napraviti
novi ili donijeti stolovi koji se nalaze u pivnici, a visoke barske stolice odnijeti u
pivnicu) s drvenim stolicama (npr. tronošci) koji se stapaju sa samom prirodom regije
te se mogu koristiti na različite načine. Zidovi mogu ostati bijeli jer će na policama
biti puno starih predmeta, a mnogi će biti prekriveni nacionalnim vezom uključujući
donji dio barskog stola. Vrata i prozori restorana mogu imati dodatni drveni dio, npr.
drvene grilje koje možemo vidjeti u starim nenaseljenim kućama.

256
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Obnoviti treba i sanitarije, strop te sakriti cijevi koje su vidljive. U toaletu treba
postaviti vrata koja će odvajati WC, npr. drvena vrata starijeg izgleda koja se sa strane
mogu zatvoriti zasunom i zadržati narodni (etno) stil. Bar u restoranu u dobrom je
stanju i može se u potpunosti koristiti ako se na zid doda stakleni stalak za slaganje
čaša, a iznad šanka metalna šipka za slaganje čaša s postoljem.

Mjera 3: način i kvaliteta usluge te ponuda

Ugostiteljstvo uključuje pružanje usluga hrane i pića. Gostoljubivost se ogleda u
osjećaju konobara da gostu posluži ono što on želi ne zaboravljajući pritom na
lokalne običaje i tradiciju. U ovom slučaju fokusiramo se na posluživanje u restoranu,
hotelskim sobama, kafiću i baru. Gostoprimstvo je nužna osobina uslužnog osoblja
te uključuje pripremu prije dolaska gostiju, pozdravljanje gostiju, posluživanje hrane
i pića (usluga u užem smislu), punjenje potrošnog materijala, dodatne usluge te
pozdravljanje gostiju na odlasku. Izraz ugostiteljstvo znači pružanje usluga hrane i
pića u posebnom ugostiteljskom smislu. Posluga u širem smislu obuhvaća sve
poslove koje osoblje radi brzo i ekonomično, poslužuje hranu i piće, priprema razna
jela pred gostima te sve ostalo što se odnosi na posluživanje gostiju.

Pod ovom vrstom posluge misli se na posluživanje prema određenim pravilima i
korištenje vještina i tehnika na poslu. Profesionalne kvalifikacije osoba u restoranu
trebale bi zadovoljiti zahtjeve gostiju te štititi interes i ugled restorana. Ponašanje
konobara prema gostu osnova je njegova rada. Kvaliteta ovog odnosa izražava se u
krugu gostiju koji neprestano rastu, stagniraju ili padaju. Stručni, kulturni i
gospodarski rad važni su preduvjeti za kvalitetnu poslugu. Time se postiže dvostruki
učinak: prvo, gosti budu zadovoljni, što znači da će se vratiti u objekt, a drugo,
organizacija posla donosi više prihoda. Kvaliteta hrane i pića također je važna je za
potpun uspjeh restorana. Uslužno osoblje mora, osim znanja, znati i pravila lijepog,
učtivog i kulturnog ponašanja.

Jelovnik je popis jela koja kuća nudi svojim gostima. Posao je uslužnog osoblja da
pomogne gostu pri odabiru hrane koristeći jelovnik. Iz tog se razloga jelovnik naziva
i zrcalom restorana. Razlikujemo standardne, dnevne, tjedne i ostale jelovnike.
Dnevni jelovnik mora imati adresu koja uključuje naziv restorana, mjesto i telefonski
broj, datum te podatke o tome odnosi li se jelovnik na doručak, ručak ili večeru.
Pored naziva svake vrste jela napisana je i njegova količina. Neki jelovnici uz svaki
obrok imaju i fotografiju. Oblici jelovnika različiti su ovisno o skupini predmeta,
N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
257.

materijalnim mogućnostima, zalihama itd. Raspored jela na jelovniku mora biti
posložen po redoslijedu kojim se jela poslužuju. Svaki jelovnik također treba
sadržavati „jelovnik” sa stalnom cijenom te dva ili više menua kako bi gost mogao
odabrati što mu najviše odgovara. Menu je na jelovniku obično na samom početku
dana, sredinom dana ili na kraju. Menu na jelovniku uključuje jela ovisno o tome
odnosi li se na ručak ili večeru. Menu obično uključuje juhu ili gulaš, uglavnom jela s
povrćem koja se kuhaju, desert ili voće i kruh.

Pripremili smo prijedlog cijelog menua koji se može ponuditi u restoranu Ožbolt, a
prikazan je na slici 48. Cjelokupna ponuda objašnjena je detaljnim receptom za svaki
dio posebno te s osnovnim proračunom (tablice 30-35) i predviđa koliki će biti
troškovi, koje su namirnice potrebne za pripremu te kolika je dobit.

Slika 48: Prijedlog menua
Izvor: Lasten.
258
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Hladno predjelo: hladna plata

Na drvenu podlogu ili tanjur stavilo bi se: 25 g svježeg sira, 25 g tvrdog sira te u
maloj zdjelici 50 g mliječnog namaza i 50 g „koružnjače” napravljene od pšeničnog
brašna, kukuruznog brašna, soli, praška za pecivo, jogurta, ulja i jaja. Sve sastojke
treba izmiješati, ispeći, ohladiti i narezati na kockice.

Tablica 30: matematički izračun za hladno predjelo (cijene se odnose na jedan obrok)

Ukupni
troškovi
Mjerna
jedinica
Količina
Cijena po
komadu
Cijena u €
Svježi sir
kg
0,025
9 €
0,225
Tvrdi sir
kg
0,025
10 €
0,25
Mliječni
namaz
kg
0,050
8 €
0,4
Jaja
komad
1
0,15 €
0,15
Ulje
1
0,010
1,5 €
0,015
Jogurt
1
0,020
1 €
0,02
Prašak za
pecivo
komad
0,25
0,3 €
0,075
Sol
kg
0,002
1 €
0,002
Kukuruzno
brašno
kg
0,020
1 €
0,02
Pšenično
brašno
kg
0,020
1 €
0,02
Nabavna cijena materijala:
1,177 €
Provizija 350 % 1,177 * 350/100 =
4,1195 €
Zaokružena cijena
4,2 €
Pozitivna razlika
3,023 €

N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
259.

Toplo predjelo: bunka

Za tijesto treba izmiješati brašno, kuhani krumpir, vodu, sol i mast. Kora treba biti
debljine 2 do 3 mm, tijesto posuti čvarcima, zamotati i ispeći. Poslužiti vruće, 150 g
po osobi.

Tablica 31: Matematički izračun za toplo predjelo (cijene su za jednu porciju)

Ukupni
troškovi
Mjerna
jedinica
Količina
Cijena po
komadu
Cijena u €
Brašno
kg
0,020
1 €
0,02
Krumpir
kg
0,020
1 €
0,02
Sol
kg
0,002
1 €
0,002
Mast
kg
0,010
4 €
0,04
Čvarci
kg
0,050
10 €
0,05
Nabavna cijena materijala
0,582 €
Provizija 450 %   0,582 * 450/100 =
2,689 €
Zaokružena cijena
3 €
Pozitivna razlika
2,418 €

260
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Juhe i variva: varivo od krumpira

Sastojci: krumpir, luk, mrkva, grah, brašno, mljevena crvena paprika, češnjak, ulje i
sol. Sitno nasjeckani luk staviti u lonac s uljem za prženje, dodati sitno nasjeckanu
mrkvu, nasjeckani krumpir i grah te sve sastojke popržiti. Zatim dodati vodu i pustiti
da se kuha na vatri. Po želji začiniti. Staviti brašno u suhu posudu, dodati mljevenu
crvenu papriku, maslac i češnjak i pustiti da se prži. Sve zajedno pomiješati i pustiti
da se još neko vrijeme kuha. Poslužiti u dubokoj posudi, oko 220 ml po osobi.

Tablica 32: Matematički izračun za juhe i variva (cijene se odnose na jednu porciju)

Ukupni
troškovi
Mjerna
jedinica
Količina
Cijena po
komadu
Cijena u €
Krumpir
kg
0,060
1 €
0,06
Luk
kg
0,040
1 €
0,04
Mrkva
kg
0,013
1 €
0,013
Fažol
kg
0,013
1 €
0,013
Brašno
kg
0,006
1 €
0,006
Crvena paprika
kg
0,002
5 €
0,01
Češnjak
kg
0,001
5 €
0,005
Ulje
kg
0,004
1,5 €
0,006
Sol
kg
0,001
1 €
0,001
Nabavna cijena materijala
0,154 €
Provizija 2000 %  0,154 * 2000/100 =
3,08 €
Zaokružena cijena
3,5 €
Pozitivna razlika
3,346 €

N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
261.

Glavno jelo: sarma i pire krumpir

List kiselog kupusa napuni se prethodno pripremljenom smjesom mljevenog mesa,
mrkve, luka, riže i soli. List se zamota i stavi u posudu, a zatim zalije s dovoljno vode.
Sarmu se može pustiti da malo odstoji, a zatim je kuhati u zagrijanoj pećnici nekoliko
sati dok ne porumeni. U posebnoj zdjeli skuha se krumpir koji se zatim zgnječi i
pomiješa s kipućim mlijekom i malo soli tako da nastane pire krumpir koji se
poslužuje u obroku od 100 g zajedno s 250 g sarme.

Tablica 33: Matematički izračun za glavno jelo (cijene se odnose na jednu porciju)

Ukupni
troškovi
Mjerna
jedinica
Količina
Cijena po
komadu
Cijena u €
Krumpir
kg
0,080
1 €
0,08
Luk
kg
0,040
1 €
0,04
Mrkva
kg
0,010
1 €
0,01
Kupus
kg
0,050
2 €
0,1
Mlijeko
1
0,010
0,6 €
0,006
Mljeveno meso
kg
0,150
5 €
0,75
Češnjak
kg
0,001
5 €
0,005
Ulje
kg
0,004
1,5 €
0,006
Sol
kg
0,001
1 €
0,001
Nabavna cijena materijala:
0,998 €
Provizija 700 % 0,998 * 700/100 =
6,986 €
Zaokružena cijena:
7 €
Pozitivna razlika:
6,002 €

262
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Desert: Pita od krumpira (krumpiruša)

Kuhani pire krumpir pomiješati s bijelim brašnom tip 500, dodati jogurt, jaja, sol,
ulje i šećer. Sve sastojke treba dobro umijesiti. Smjesu razvaljati što tanje i u
potpunosti premazati mašću te posuti grožđicama. Tijesto zamotati u roladu i staviti
u nauljenu tepsiju da se peče. Poslužiti toplo u komadićima od 150 g.

Tablica 34: Matematički izračun za desert (cijena se odnosi na jednu porciju)

Ukupni
troškovi
Mjerna
jedinica
Količina
Cijena po
komadu
Cijena u €
Krumpir
kg
0,13
1 €
0,13
Brašno
kg
0,046
1 €
0,046
Jogurt
1
0,016
0,7 €
0,0112
Jaja
komad
0,2
0,15 €
0,03
Sol
kg
0,003
1 €
0,003
Ulje
1
0,003
1,5 €
0,0045
Šećer
kg
0,013
0,5 €
0,0065
Mast
kg
0,017
4 €
0,068
Grožđice
kg
0,007
6 €
0,042
Nabavna cijena materijala:
0,2992 €
Provizija 800 % 0,2992 * 800/100 =
2,3936 €
Zaokružena cijena:
2,5€
Pozitivna cijena:
2,2008€

N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
263.

Tablica 35: Skupni izračun porcije za navedeni menu

Podjela
Hladno
predjelo
Toplo
predjelo
Juhe i
variva
Glavno
jelo
Desert
Ukupno
Ukupna
nabavna
cijena
1,177 €
0,582 €
0,154 €
0,998 €
0,2992 €
3,2102 €
Ukupna
prodajna
cijena
4,2 €
3 €
3,5 €
7 €
2,5 €
20,2 €
Ukupna
razlika /
dobit
3,023 €
2,418 €
3,346 €
6,002 €
2,2008 €
16,9898 €

Točne iznose može odrediti vlasnik ili voditelj restorana. Cijene bi trebale biti
razumne i pristupačne za sve goste, a istovremeno pokrivati sve troškove za
minimalni broj gostiju. Primjerice, ako bi mogući restoran Ožbolt u mjesecu imao
gostiju koliko ima kreveta (12) i ako bi svi ti gosti jednom dnevno koristili predloženi
menu, dnevna bi zarada samo s ovim jelovnikom iznosila oko 203 €. To bi značilo da
bi u jednom mjesecu zaradili približno 6 115,00 €, koje bi koristili za pokrivanje
troškova, a istodobno bi cijeli objekt mogao funkcionirati.

PRIORITETNO PODRUČJE 2: RAZVOJ APARTMANA

Sljedeće prioritetno područje odnosi se na izgled recepcije: potrebno je definirati
koje usluge recepcija može ponuditi, kakve sobe može ponuditi, kako će one biti
opremljene i kakav bi trebao biti autentičan izgled soba. Također je opisano kako
koristiti lokalne resurse za uređenje interijera. Potrebno je utvrditi i broj zaposlenika
koji bi izvršavali svoje zadatke vezane uz apartmane.

Mjera 1: recepcija

Kod ulaza na drugi kat nalazila bi se recepcija koja bi trebala biti uređena u etno stilu
tako da bude usklađena s cijelim hotelom. Na recepciji će biti zaposlene dvije osobe
koje će pružati informacije o smještaju i ponudi koju nudi kompleks Ožbolt. Osim
recepcije, potrebno je urediti i praonicu u kojoj će se prati stolnjaci, posteljina te
ostale tkanine. Zaposlenici na recepciji i u praonici imat će uniforme vrlo slične
onima koje nose konobari u restoranu.
264
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Da bi se u vrlo kratkom roku očistile sve površine i kako bi gosti bili zadovoljni, a
ušteda što veća, predlažemo upotrebu „čarobnih krpa“ od mikrovlakana (izrađenih
od poliestera) koje se mogu koristiti za čišćenje cijele površine samo vodom bez
uporabe kemijskih sredstava. Ove se krpe mogu oprati od 600 do 1000 puta. Za
očuvanje tradicije i narodnog (etno) stila u apartmanima, koristit će se tkanine poput
stolnjaka. Prilikom pranja tkanine, osoba koja radi u praonici brinut će se za
odgovarajuću količinu deterdženta. Gosti će u apartmanima moći koristiti znak za
mijenjanje tkanine ako budu koristili posteljinu i ručnike, što će ujedno čuvati i
ekološku svijest.

Mjera 2: izgled soba

Izgled soba omogućit će gostima da dožive Prezid. U sobama će biti istaknute
značajke ovog kraja, pri čemu će svaka soba imati svoje ime i prepoznatljivu priču.
Cjelokupni interijer soba ili namještaj u njima bit će izrađen uglavnom ručno.
Primjeri pojedinačnih tema soba su:

Soba 1 – vatrogasna soba: unutrašnjost sobe bit će izrađena od stare crvene opeke.
Televizor neće biti postavljen na običnom stalku, već na staroj vatrogasnoj prskalici
za vodu. Bračni krevet bit će izrađen od paleta, kao i svi kreveti u ostalim sobama,
jedino što će u ovoj sobi pored kreveta biti postavljeni kotači starog vatrogasnog
vozila.

Soba 2 – muzejska soba: imat će rustikalnu boju zidova. Krevet će biti izrađen od
paleta, a na vrhu će imati baldahin za poluzatvoren izgled. Na zidovima će biti male
slike s motivima koji su također izloženi u zavičajnoj zbirci. Na policama će biti
izloženi predmeti tipični za prošlost ovog kraja.

Soba 3 – farma: interijer sobe bit će u istom stilu kao i izgled restorana, tj. u etno
stilu sa sličnim starinskim predmetima na zidovima te s istim vezom na tkaninama
kakav je na prozorima. Također postoji mogućnost da ti vezovi budu ukras
pokrivača.

Soba 4 – prezidska panoramska soba: značajka ove sobe bit će pogled na Prezid i
prekrasne zelene nijanse oslikane na zidovima, koje će ilustrirati izgled panorame te
se uskladiti s drvenim namještajem.

N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
265.

Soba 5 – „budol” soba: ova soba imat će starinski izgled, krevet od paleta i drven
ormar. Značajka ove sobe bit će zidovi obojeni u boju „budla” s nježnom
tamnosmeđom bojom svjetlijih nijansi i dodatnom bordo bojom na određenim
mjestima.

Soba 6 – soba „krumpiruša”: izgled prostorije bit će u svjetlosmeđoj boji s detaljima
na donjem dijelu kreveta, koji će biti izrađen od paleta tako da bude ispunjen
različitim smeđim materijalima koji će oponašati raznolikost krumpirove kore.

PRIORITETNO PODRUČJE 3: RAZVOJ SPA CENTRA

Okoliš i unutrašnjost spa centra trebali bi gostima ponuditi priliku da uživaju, opuste
se i iskuse ono što očekuju u skladu sa svojim potrebama i godinama. I u ovom
slučaju treba definirati točan broj zaposlenika koji bi profesionalno predstavljali i
vodili ponudu spa centra.

Mjera 1: izgled i okoliš

Okoliš i interijer moraju biti usklađeni s etno stilom cijele zgrade. Unutrašnjost će
imati zidove od crvene opeke ili kamena, namještaj će biti od drva, kao i sva vrata i
prozori, koji će imati autentičan stil. Sanitarna oprema mora biti dobro uređena s
kompletnom instalacijom, kako bi spa centar mogao funkcionirati u skladu sa
standardima. Za ono što nudi, objekt mora imati profesionalno osoblje, a sukladno
tome mora nabaviti i potrebne uređaje. Ponuda ne smije biti pretjerana i mora
zadovoljiti potrebe osoba koji će biti najčešći gosti ili se osnovna ponuda mora
temeljiti na opuštanju, a ne na liječenju jer bi u tom slučaju trebalo zaposliti osobe s
medicinskim znanjem.

PRIORITETNO PODRUČJE 4: RAZVOJ PIVNICE

Ovo prioritetno područje zahtijeva minimalnu renovaciju i korekciju unutrašnjosti
bara koji već postoji. Potrebno je odrediti ponudu jelovnika, način uživanja u ovom
objektu, kako iskoristiti sve mogućnosti ovog restorana, što ponuditi gostima, koliko
je zaposlenika potrebno za rad itd.

266
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Mjera 1: izgled pivnice

Unutarnji izgled može u cijelosti ostati takav kakav je, ali je potrebno urediti vanjski
dio vrata koja od bara vode u druge prostorije. Vrata bi se trebala zatvoriti kako bi
se ovaj dio mogao koristiti kao suvenirnica i mali vinski podrum. U ovom se dijelu
može postaviti televizor i projektor za različita izlaganja te gledanje sportskih
natjecanja. U pivnici će biti zaposlena jedna osoba koja će posluživati i naplaćivati
samo na šanku, a ponuda će biti samoposlužna. Gosti će imati priliku odabrati vrstu
piva po želji i također kakav „snack” za veće uživanje.

PRIORITETNO PODRUČJE 5: RAZVOJ VINSKOG PODRUMA U SKLOPU
SUVENIRNICE

Pitanje ovog prioritetnog područja je kakva bi mogla biti ponuda vina; koje bi se
vrste vina nudile, iz koje regije, kako i po kojim cijenama. Vinski bi podrum trebao
imati priču koja bi također bila povezana sa suvenirnicom. Treba utvrditi proizvode
koji bi se u njemu prodavali te kako bi gosti kroz hranu i vino osjetili okus ovog
kraja. Cijela priča od zaposlenika zahtijeva da kupce pridobiju ponudom u ovom
objektu.

Mjera 1: vino i okus na jednom mjestu

U dijelu potencijalne pivnice nalazi se prostorija sa separeom koji se može ukloniti.
U ovom dijelu bit će uređen mali vinski podrum s ponudom domaćih vina i s
proizvodima tipičnim za ovo područje, koji će se prodavati kao suveniri – domaći i
pakirani: džemovi, žestoka pića, svinjska mast, knjige recepata iz ove regije, sir,
sapuni itd. U ovom prostoru trebao bi raditi jedan zaposlenik koji zna priču o vinu i
ponešto o lokalnim proizvodima koje će predstaviti gostima – koliko su važni za ovo
područje i što se sve nudi.

15.5
Pokazatelji i praćenje

Predviđeni su pokazatelji koji predstavljaju ideju razvoja restorana Ožbolt (tablica
36). Da bi se tijek turističkog razvoja mjesta i restorana mogao zamisliti u postocima,
na kraju svake sezone ili svaka četiri mjeseca treba provesti analizu. Na taj bismo
način imali i informacije o tome kako se mijenja broj posjetitelja u određenom
razdoblju. Tijekom njihova boravka turistima se može ponuditi kratka anonimna
N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
267.

anketa putem koje posjetitelji mogu dati mišljenje o svojim iskustvima – čime su bili
zadovoljni, što bi promijenili itd.

Tablica 36: Pokazatelji i praćenje potencijalnog restorana Ožbolt

Prioritetno područje 1: razvoj restorana
Mjera 1: kuhinja
Pokazatelj 1: u
restoranu,
uključujući i
kuhinju, ukupan
broj zaposlenih je
šest: dvoje u kuhinji
i četvero kao
konobari
Praćenje: Analiza podataka koje restoran
ima o broju posjetitelja. Ovi podaci mogu
se dobiti jednako kao i podaci o broju
turista koji su boravili u ovoj regiji i prijavili
se u turističkom uredu za evidenciju turista.
Restoran Ožbolt može biti jedan od prvih
restorana u Prezidu gdje će broj turista biti
jednak broju posjetitelja ovog objekta.
Mjera 2: izgled
restorana
Pokazatelj 2:
ostvaren prihod
koji može pokriti
12,5 % godišnjih
troškova nastalih
tijekom izgradnje i
pripreme objekta.
Isti pokazatelj
može se koristiti i
za sva ostala
prioritetna
područja
Mjera 3: način i
kvaliteta usluge te
ponuda
Pokazatelj 3: 40
postotna dnevna
posjećenost
tijekom glavne
sezone
Prioritetno područje 2: razvoj apartmana
Mjera 1: recepcija.
Pokazatelj 1: broj
gostiju koji borave
u apartmanima
mora doći do 30 %
godišnje, odnosno
oko 1293 noćenja.
Tako bi prihod od
apartmana bio
uključen u godišnji
prihod cijelog
objekta.
Praćenje: Analiza podataka koje restoran
ima o broju noćenja. Ovi podaci mogu se
dobiti jednako kao i podaci o broju turista
koji su boravili u ovoj regiji i prijavili se u
uredu za evidenciju turista.
Mjera 2: izgled soba
Pokazatelj 2: broj
zaposlenika
povećat će se za
troje: dvoje na
268
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

recepciji i jednu
spremačicu
Prioritetno područje 3: razvoj spa centra
Mjera 1: izgled i
okoliš
Pokazatelj 1: na
početku će biti
potrebna još
najmanje dva
zaposlenika
Praćenje: U početku dobit od ovog dijela
neće imati značajan utjecaj na gospodarski
rast, ali se time ponuda obogaćuje te
pomaže u povećanju broja turista i
turističke ponude
Prioritetno područje 4: razvoj pivnice
Mjera 1: izgled
pivnice
Pokazatelj 1: Pivnica
bi mogla biti
zanimljivo mjesto,
gdje bi gost ušao
barem jednom
dnevno. Ukupna
dobit tijekom cijelog
dana mogla bi
pokriti sve troškove
Praćenje: Analiza poslovanja pivnice
Pokazatelj 2: Pivnica
bi zaposlila jednu
mladu osobu
Prioritetno područje 5: razvoj vinskog podruma u sklopu suvenirnice
Mjera 1: vino i
okus na jednom
mjestu
Pokazatelj 1:
Zapošljavanje još
jedne kvalificirane
osobe može povećati
broj posjetitelja te
poboljšati promociju
domaćih proizvoda.
Praćenje: Analiza poslovanja vinskog
podruma te promocija domaćih proizvoda

15.6
Sažetak

Prezid je mjesto gdje ne postoji objekt kakav bi bio restoran Ožbolt. Ova se ideja
temelji na zgradi koja je nekada bila dio konobe i mogla bi se urediti. U ovom smo
istraživanju identificirali probleme područja i restorana te iznijeli ideju za razvoj
kompleksa. Za uspješan razvoj objekta, njegovi prostori moraju biti u potpunosti
izgrađeni tako da budu završeni svi građevinski radovi te radovi u sanitarijama i
pritom mora biti naveden način financiranja cjelokupne pripreme i radova.
Zaposlenici moraju biti informirani o svim događajima na lokalnoj razini kako bi
znali pravilno postupati i moraju znati kojih se pravila trebaju pridržavati. Na posao
trebaju dolaziti na vrijeme i raditi svoj posao, a da istodobno između njih i vlasnika
N. Jovanovska: Mogući restoran Ožbolt
269.

restorana postoji solidarnost. Plaćanje zaposlenika uvijek mora biti na prvom mjestu,
a zaposlenici ne smiju zaboraviti da je gost uvijek u pravu. Ponuda u ovom
kompleksu mora biti dobro opisana tako da se potencijalne posjetitelje može
poslužiti u svakom trenutku. Proizvodi koji se nude u restoranu, sobama, pivnici i
suvenirnici moraju uvijek biti isti u smislu održanja njihove kvalitete i tradicije.
Postizanje uspjeha na ovom polju zahtjeva puno truda, ulaganja i strpljenja jer je
uspjeh ugostiteljstva vidljiv tek nakon određenog broja godina kontinuiranog i
kvalitetnog rada.

270
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Poglavlje 16
Apartmani u središtu Prezida

PAVO ČUČKA I PETRA MIKULČIĆ

16.1
Analiza stanja

U Prezidu na pograničnom području Hrvatske i Slovenije postoje brojne
mogućnosti za razvoj turizma. Područje je tranzitno, nalazi se na samoj granici sa
Slovenijom i u blizini je Nacionalnog parka Risnjak. Područje Prezida ima mnoštvo
prirodnih resursa i očuvanu prirodu. Zbog loše socijalne situacije te posebno loše
demografske slike i odlaska mladih iz Prezida, mještani su preuzeli inicijativu za
promjenu i stvaranje perspektive za mlade. Mještani vide priliku u bavljenju
turizmom i žele iskoristiti turističke resurse ovog podneblja. Da bi se Prezid razvio
u turističku destinaciju, hitno je potrebna turistička infrastruktura, a jedno od glavnih
prioritetnih područja su smještajni kapaciteti kojih trenutno na ovom području ima
jako malo (slika 49).

272
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 49: Primjer lokalne arhitekture
Izvor: Lasten.

Postojeća ponuda turističkog smještaja ovog malog goranskog mjesta trenutno se
sastoji od Apartmana Turk, koji uključuje kuću s 2+2 spavaće sobe, a odjednom
mogu primiti osam osoba. Pored apartmana postoji mogućnost korištenja kuće za
odmor u šumi koju Apartmani Turk oglašavaju na svojoj web-stranici. U blizini se
nalazi Holiday Home & Spa u Kozjem Vrhu (2015). To je kuća za odmor koja je
dobar primjer da je moguće na području Prezida uspješno se baviti turizmom. U
središtu Prezida nalazi se restoran Ožbolt koji trenutno ne radi te smještajni
kapaciteti koji još nisu u potpunosti dovršeni te posljedično nisu u funkciji. Budući
da stanovnika ima sve manje, istraživanje je pokazalo da se mnoge obiteljske kuće
prodaju te da ima mnogo vikendica koje mještani iznajmljuju samo tri do pet dana u
godini, najčešće oko Nove godine kada dolaze ljudi iz raznih dijelova Hrvatske i
Slovenije (slika 50). Ostale dane u godini kuće i vikendice su prazne (Apartmani
Turk, b. d.).

P. Čučka i P. Mikulčić: Apartmani u središtu Prezida
273.

Slika 50: Razgled smještajnih kapaciteta u Prezidu
Izvor: Lasten.

16.2
SWOT analiza

Tijekom posjeta Prezidu, svoja smo zapažanja prikazali u SWOT tablici (tablica 37).
Utvrđene su brojne prednosti, kao i pojedini nedostaci za razvoj turizma i
smještajnih kapaciteta. Najveća je prednost Prezida svakako prirodna ljepota i njena
očuvanost, ali tu su i druge prednosti koje proizlaze iz ovoga krajolika, poput klime,
flore i faune, izvora vode i slično. Te su prednosti važne za smještajne kapacitete
najviše zbog stvaranja turističke ponude ili stvaranja turističkog proizvoda i dodatnih
sadržaja u mjestu. Bez takvih reprezentativnih resursa bilo bi teško privući goste da
ostanu u Prezidu, dok im dobre prilike i prednosti, od kojih su najveće prirodni
resursi, daju prilično dobar razlog da dođu i ostanu.

274
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Tablica 37: SWOT analiza apartmana u središtu Prezida

PREDNOSTI
NEDOSTACI
−
očuvana priroda
−
bogatstvo prirodnih resursa
−
ugodna klima
−
postojeći smještajni kapaciteti
−
nova destinacija
−
aktivnost mještana
−
rekreacijske aktivnosti
−
loša komunalna infrastruktura
−
nezainteresiranost i pasivnost lokalnog
stanovništva
−
iseljavanje mladih i obrazovanih ljudi
−
neučinkovitost lokalne turističke
institucije
−
neznanje i nedostatak obrazovanja
−
Prezid kao turistička destinacija ne
postoji
−
nedostatak turističke infrastrukture
−
loše mogućnosti smještaja za goste
MOGUĆNOSTI
PREPREKE
−
cjelogodišnji turizam
−
nova radna mjesta
−
prodaja poljoprivrednih i zanatskih
proizvoda
−
poboljšanje smještajnih kapaciteta
−
stvaranje dodatne vrijednosti
−
stvaranje perspektive za mlade
−
mogućnost dobivanja sredstava iz EU
fondova
−
rekreacijski i sportski turizam
−
podrška lokalne zajednice
−
uništavanje i zagađivanje prirode
−
gubitak lokalnog identiteta
−
nedostatak radne snage
−
pretjerana gradnja i uništavanje
prostora
−
nekompetentna radna snaga
−
loša promocija

Velika prilika za Prezid ovisna je i o njegovu stanovništvu koje je aktivno i
zainteresirano za razvoj svoga grada. To je važno napomenuti jer sve počinje dobrom
voljom. Inicijativa i uključivanje građana u razvoj mjesta i turizma sigurno bi stvorili
bolje okruženje za mlade ljude koji bi manje iseljavali. Smještajni kapaciteti koji bi
privukli veći broj turista i tako otvorili prostor za nova radna mjesta, doprinijeli bi
razvoju cijelog mjesta i poboljšali kvalitetu života stanovništva. Možemo zaključiti
da su smještajni kapaciteti trenutno glavni nedostatak iz kojeg bi mogla proizaći
velika prednost za razvoj Prezida. Osim što bi se stvorio veći turistički promet,
smještajni kapaciteti mogli bi biti izvrstan način za očuvanje i predstavljanje svega
autohtonog na ovom području, a ujedno bi mogli biti svojevrsni temelj ili nositelj
cjelokupnog turističkog razvoja Prezida.

P. Čučka i P. Mikulčić: Apartmani u središtu Prezida
275.

S druge strane, postoje neki nedostaci, poput nedovoljne i loše građevinske
infrastrukture Prezida i neučinkovitosti nadležnih institucija. Mnoge su zgrade tek
djelomično izgrađene i uređene, dok su neke u potpunosti uređene, ali prepuštene
zubu vremena. Opasnost koja najviše prijeti svim navedenim prednostima je
onečišćenje prirode i okoliša te uništavanje prostora. Ovaj se problem može vidjeti
na divljim deponijima, u nedostatku osnovne infrastrukture poput kanalizacije,
velikom broju kamiona koji svakodnevno prolaze kroz Prezid, nekontroliranom
krčenju šuma, izgradnji i uređenju objekata koji nisu autohtoni i još mnogo toga. To
su nedostaci koje je potrebno otkloniti prije početka projekta razvoja turizma u
Prezidu, u protivnom bi mogli nastati mnogo veći problemi. Gledajući s turističke
strane, ovo se mjesto čini vrlo tihim i autohtonim, stoga ga je potrebno očuvati te
njegovu autohtonost i tradiciju uzeti u obzir u gradnji smještajnih kapaciteta. Gosti
zasigurno neće uživati u pogledu na posječenu šumu ili potok u kojemu umjesto
pitke vode teče kanalizacija.

16.3
Vizija

Prezid će do kraja 2025. godine imati dovoljan broj smještajnih kapaciteta u kojima će moći
smjestiti goste tijekom cijele godine. Prezid ima mogućnosti za razvoj u kvalitetno turističko mjesto
i ima izvrsne preduvjete za razvoj aktivnog i turističkog odmora, a sve na temelju održivog razvoja
što bi za ovo mjesto bilo još veća vrijednost.

Kako bi se olakšalo planiranje i promjena strategije, stvorena je vizija koju
namjeravamo provesti. Vizija se temelji na podacima i zaključcima SWOT analize. S
obzirom na to da Prezid već ima određene smještajne kapacitete koji su relativno
uključeni u turističku ponudu, očekuje se da će nakon primjene ove strategije,
temeljene na prijedlozima koji su predstavljeni u nastavku, dobiti kvalitetnije
smještajne kapacitete. Svrha cijelog zadatka je definirati osnovne korake koji su
neophodni za ostvarenje postavljene vizije, a u obliku prioritetnih područja
predstavljeni su u sljedećem potpoglavlju.

276
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

16.4
Prioritetna područja i mjere

PRIORITETNO PODRUČJE 1: OBLICI SMJEŠTAJNIH KAPACITETA KOJI
SE ODNOSE NA KARAKTERISTIKE PREZIDA

Potrebno je utvrditi odgovarajuće tipove smještaja temeljene na održivom i
odgovornom poslovanju. Treba također otkriti što je smisleno i izvedivo u strategiji
razvoja smještajnih kapaciteta. Daljnjim tijekom istraživanja o tome čime mjesto
Prezid raspolaže te što mještani misle da je za njih dobro, identificirana su tri oblika
smještaja koja bi bila najprikladnija za turističku ponudu Prezida. To su integralni
hotel, glamping i kuće za odmor.

Mjera 1: provjera mogućnosti i oblika smještajnih kapaciteta koji odgovaraju
samom mjestu

Kao prvu mogućnost spomenuli smo integralni hotel. Prema definiciji hrvatskog
Ministarstva turizma (Ministarstvo turizma Republike Hrvatske, 2014.) integralni je
hotel objekt u kojemu se gostima obavezno nudi smještaj i doručak, ali se mogu
ponuditi i druge ugostiteljske usluge ili funkcionalna jedinica na području jednog
naselja koju čine svi zajednički sadržaji te prethodno kategorizirani i/ili klasificirani
objekti u trima ili više prostorno uređenim zgradama. Ugostiteljski objekti u kojima
se pružaju ugostiteljske usluge mogu biti odvojeni javnim ili zajedničkim prostorom.
Integralni hotel mora imati: predvorje s recepcijom, zajednički dnevni boravak,
zajedničku kupaonicu i sadržaje za smještaj u najmanje dvjema odvojenim zgradama.
Hotel može imati i druge sadržaje u funkciji ugostiteljstva i turističke potrošnje.

Istaknuti treba održivost i odgovorno ponašanje kao ključne čimbenike u pogledu
mogućnosti integralnog hotela. Planirani integralni hotel bio bi održiv hotel ili hotel
koji na najučinkovitiji način koristi energiju, vodu i druge resurse te se s posebnom
pažnjom odnosi prema okolišu, zaposlenicima i lokalnoj zajednici. „Prije deset
godina ekološka oznaka hotelskog smještaja eco-friendly odnosila se na opuštajuću
prirodnu atmosferu i recikliranje otpada, ali je s vremenom ova vrsta hotelijera
proširila svoj popis značajki uključujući hranu s lokalnih poljoprivrednih
gospodarstava te brigu o lokalnoj zajednici. U skladu s navedenim karakteristikama,
danas se ova oznaka sve više predstavlja kao određeni luksuz” (Peršić-Živadinov,
2009).
P. Čučka i P. Mikulčić: Apartmani u središtu Prezida
277.

Druga je mogućnost postavljanje glampinga. Danas ljudi više ne žele samo gledati
prirodu, već ju žele živjeti i doživjeti. Glamping nudi upravo to iskustvo. Smještajne
jedinice koje se nalaze u srcu prirode opremljene su svom raskoši koja je potrebna
za uživanje. To je razlog zašto se interes za glampingom povećava iz godine u godinu.

Glamping je u svjetskom turizmu trend koji kontinuirano raste iz godine u godinu.
Sama ideja glampinga proizlazi iz kampiranja, pri čemu se ljudi u glampingu ne
moraju odreći blagodati današnjeg vremena i udobnosti koju im nudi njihov dom.
Iako u Hrvatskoj već postoji nekoliko glamping destinacija, ovaj je oblik smještaja
još uvijek nedovoljno zastupljen. U hrvatskoj se terminologiji glamping još uvijek
izjednačava s kampiranjem, dok Pravilnik o klasifikaciji i kategorizaciji smještajnih
kapaciteta iz skupine „Kampovi” (Narodne novine br. 85/2015) piše: „Glamping
koliba je pokretna oprema za kampiranje izrađena od čvrstog materijala, koja nije
pričvršćena na zemlju (može se ukloniti), neobičnog je oblika ili je postavljena na
neobičan način (npr. ispod zemlje, na drveću itd.) s kupaonicom ili bez nje.”

Prijedlog za glamping donesen je zbog prirode glampinga koji odgovara načelima
održivog razvoja. Razlog tome je činjenica da glamping promiče suživot s prirodom
i ima vrlo malo štetnih učinaka na prirodu (Inspired Courses, 2017):

−
ljudima omogućava da žive u prirodi te komuniciraju s njom,
−
objekti za smještaj izrađeni su od održivih materijala s malim ili bez utjecaja
na prirodu,
−
smanjuje potrebu za korištenjem zrakoplova prilikom dolaska na odredište,
−
boraveći u prirodi, ljude se potiče da razumiju i zavole prirodu,
−
ovisno o vrsti glampinga, oprema se može ponovno koristiti,
−
korištenje kanta za smeće za višekratnu upotrebu,
−
korištenje ekološki prihvatljivih proizvoda u svakodnevnim zadacima i
korištenje obnovljivih izvora energije.,
−
vrtke za glamping sklonije su očuvanju prirode i okoliša.

Kao treću mogućnost vidimo ponudu noćenja u kućama za odmor. Prema Pravilniku
o klasifikaciji i kategorizaciji objekata u kojima se u domaćinstvu pružaju
ugostiteljske usluge (Narodne novine br. 9/2016), kuća za odmor je objekt u kojemu
iznajmljivač nudi smještaj i korištenje vrta koji je opremljen tako da gost može
pripremiti hranu i uživati u njoj. Domaćin može u kući za odmor ponuditi hranu i
278
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

piće. Zbog velikog broja praznih kuća na području Prezida i uključivanja lokalnih
mještana u turističku ponudu samog mjesta, pretpostavlja se da bi uređenje smještaja
u privatnim kućama za odmor bio dobar izbor za mještane.

Kuće za odmor popularan su izbor smještaja za velike obitelji, grupe prijatelja i
slično. Njima je važno da imaju sve što imaju kod kuće u smještajnom objektu. Vrlo
je bitna lokacija kuće za odmor, a posebna je prednost ako se radi o raznolikom i
opuštajućem dijelu krajolika, čime se može pohvaliti cijeli Gorski kotar. Lokacija
kuće za odmor gostima nudi razne mogućnosti za brojne aktivnosti na otvorenom.
Upravo dodatne aktivnosti poput biciklizma, raftinga na obližnjoj rijeci Kupi,
nordijskog skijanja i drugih, stvaraju dodatnu vrijednost kućama za odmor na
području Prezida, što ih čini drugačijima od konkurencije. Dobro je poznato da gosti
traže kombinaciju odmora i rekreacije pa bi sjajan dodatak ponudi kuće za odmor
bila mogućnost najma bicikla, organiziranog raftinga, škole jahanja i slično.

PRIORITETNO
PODRUČJE
2:
UKLJUČIVANJE
POSTOJEĆIH
GRAĐEVINSKIH KAPACITETA U TURISTIČKU PONUDU

U turističku ponudu treba uključiti postojeću nedovršenu turističku infrastrukturu.
Ova točka također je istaknuta kao jedan od ključnih problema s obzirom na to da
mjesto raspolaže velikim brojem objekata koji nisu dovršeni ni iskorišteni te su kao
takvi mrtvi kapital Prezida. Ideja je da se uz minimalno ulaganje u takve resurse ili
objekte oni revitaliziraju i postanu dijelom nečeg većeg, što bi stvorilo dobre
rezultate. Realizacija se planira uspostavom integralnog hotela, glampinga i kuća za
odmor.

Mjera 1 - integralni hotel: pronaći i ujediniti sve objekte koji bi sudjelovali u
integralnom hotelu

Mjera 2 - integralni hotel: registrirati objekte ujedinjene u integralni hote
l
Mjera 3 - integralni hotel: stvaranje atraktivne ponude

Mjera 4 - integralni hotel: osmišljavanje privlačnog marketinga

P. Čučka i P. Mikulčić: Apartmani u središtu Prezida
279.

Da bi u Prezidu nastao integralni hotel, potrebno je utvrditi i ujediniti sve sadržaje
koji bi bili njegov dio. Istraživanjem na internetskim stranicama te izletima na terenu
uočen je velik broj nekretnina koje su prazne, a mogle bi postati dijelom cjelovitog
hotela. Neke od njih su na prodaju, dok u nekima već dugo vremena nitko ne živi.
To je dovelo do zaključka da na području Prezida nije potrebno graditi nove objekte,
već treba urediti i prilagoditi postojeće, najviše zbog njihove specifične arhitekture i
uređenja.

Nekategorizirani objekti moraju biti kategorizirani, što je jedan od ključnih
preduvjeta za uključivanje u integralni hotel u Prezidu. Neki od njih nalaze se u
središtu Prezida, dok su drugi izvan mjesta. Jedan od objekata nalazi se u samom
centru Prezida, to je postojeći nedovršeni hotel i restoran Ožbolt, čiji bi se prostori
mogli koristiti kao recepcija integralnog hotela, zajednički prostor za goste, mjesto
zabave i opuštanja u planiranom spa centru te noćni bar. Smještajni kapaciteti bili bi
fizički odvojeni od ovog kompleksa, ali i dalje u neposrednoj blizini restorana
Ožbolt. Integralni bi hotel u svojoj ponudi imao smještajne kapacitete, apartmane,
studio apartmane te kuće za odmor.

Prednost je integralnog hotela u tome što nije nužno da vlasnik smještajnih
kapaciteta bude samo jedna osoba. Da bi se otvorio integralni hotel, treba osnovati
gospodarsko društvo unutar kojeg će se pojedinačne smještajne jedinice povezati
ugovorom. To je primjereno u slučaju mjesta Prezid gdje postoji nekoliko vlasnika
nekretnina pogodnih za integralni hotel. Integralni bi hotel, dakle, uključio veći broj
stanovnika Prezida u jedan zajednički projekt u kojemu bi svatko mogao pronaći
svoju ulogu, ali i financijsku korist.

Za integralni hotel nije važna samo organizacija, već i način na koji se predstavlja te
njegovo poslovanje. Zbog toga je potrebno stvoriti atraktivnu ponudu, t.j. urediti
sadržaje na autohtoni način tako da svi odražavaju tradicionalnu goransku
arhitekturu i klimu u kojoj se nalaze. Uz vanjski izgled objekta, važan je i unutarnji
raspored. Svi smještajni kapaciteti trebali bi sadržavati suvremene potrepštine za
normalan boravak. Interijer treba urediti na tradicionalan način. Naglasak bi bio na
drvenim skulpturama i umjetničkim djelima malih lokalnih obrtnika pružajući im
tako priliku da svoje proizvode plasiraju na tržište. Kao što je već spomenuto,
integralni hotel svojim gostima mora poslužiti doručak. On bi se posluživao u
restoranu Ožbolta, a gosti bi se mogli upoznati s konceptom „od polja do stola”.
Posluživala bi se domaća organska hrana, što bi, vjerujemo, bilo iznimno iskustvo za
280
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

svakog gosta. Hotel bi nudio polupansion i puni pansion te a la carte ponudu jela
pružajući tako gostima mogućnost da svoj boravak nadopune domaćom i zdravom
hranom, odnosno ukusnim tradicionalnim jelima. Na taj bi način lokalna
poljoprivredna gospodarstva bila uključena u turističku ponudu, a gostima bi se
pružila prilika kupiti domaće proizvode poput žestokih pića, sireva, džemova i slično.

Uz hotelsku uslugu, treba naglasiti i ostale mogućnosti korištenja slobodnog
vremena u Prezidu. Mjesto je pogodno za aktivni turizam. U Gorskom kotaru svako
godišnje doba ima svome čari. Zimi su to skijanje, sanjkanje, skijaško trčanje, dok su
u drugim godišnjim dobima popularni biciklizam, nordijsko hodanje, terensko
jahanje itd. Blizina rijeke Kupe nudi mogućnost organiziranog raftinga, a tu se nalaze
i planinarske staze koje vode do Nacionalnog parka Risnjak i izvora Kupe, koji je
nazvan Dolinom leptira. Takve dodatne aktivnosti, koje mogu biti uključene u
ponudu hotela, turističkih agencija ili drugih sudionika na turističkom tržištu, podižu
ukupnu kvalitetu ponude i razinu popunjenosti te produžuju sezonu.

Ni najbolji turistički proizvod ne može se lako prodati ako iza njega ne stoji dobar
marketing. Ovdje treba odrediti ciljanu skupinu i uspostaviti marketinšku strategiju
koja bi se trebala temeljiti prvenstveno na web-stranicama integralnog hotela, samom
mjestu Prezidu i turističkoj zajednici. Moguća suradnja s turističkim agencijama koje
svoje turiste šalju na obližnja odredišta, kao i sa specijaliziranim oblicima internetske
prodaje smještajnih kapaciteta poput stranice Booking.com, također bi dala doprinos
prodaji i popunjavanju kapaciteta. Treba spomenuti i uspostavljanje veza sa školama,
vrtićima i drugim obrazovnim institucijama koje organiziraju škole u prirodi i
terensku nastavu, kao i stvaranje i aktivno upravljanje profilima na društvenim
mrežama.

Mjera 5 - glamping: pronalazak dovoljno velikog i pogodnog mjesta za
glamping kamp

Mjera 6 - glamping: zasnivanje koncepta ili načina rada i opreme kampa za
glamping

Mjera 7 - glamping: napraviti ponudu koja promovira i reklamira glamping

P. Čučka i P. Mikulčić: Apartmani u središtu Prezida
281.

Osnovni su preduvjeti za glamping prostor i očuvana priroda, što Prezid čini
idealnim mjestom za glamping odredište. Gorski kotar poznat je po svojoj prostranoj
i očuvanoj prirodi te flori i fauni. Upravo ti turistički resursi privlače turiste da
provedu vrijeme u prirodi. Zbog današnjeg načina života neki se ljudi ne žele odreći
modernih tehnologija i weba, što glamping čini idealnim za njih. Upravo je to privuklo
mnogo ljudi koji nikada nisu bili naklonjeni „staromodnom” kampiranju.

Svako područje razlikuje se po reljefu i klimatskim karakteristikama, zbog čega isti
objekti nisu svugdje prikladni za glamping. Cilj je glampinga da smještajni kapaciteti
budu uključeni u prirodu u kojoj se nalaze te da ne utječu na prirodnu simbiozu.
Stoga se predviđa da bi drvene kućice na stablima bile idealne za područje Prezida.
Glamping naselje nalazilo bi se izvan središta grada tako da gosti mogu doživjeti
netaknutu prirodu. Objekti poput kuća za odmor, lovačkih kuća i slično mogu se
koristiti kao jedinice za glamping naselja.

Izgled i oblik smještajnih jedinica u glampingu nisu precizno definirani i propisani te
postoji puno slobode u uređenju takvih naselja. Cilj je biti što inovativniji i drugačiji
od ostalih glamping kampova kako bi kamp bio prepoznatljiv gostima i istovremeno
u skladu s prirodom. Kao što je ranije spomenuto, vikendice, šatori i drugi mogući
oblici glamping smještaja bili bi opremljeni internetom, grijanjem i hlađenjem. U
neposrednoj blizini mogli bi se izgraditi sadržaji za djecu, bazen, salon za masažu i
slično, ovisno o vrsti glampinga koji želimo i količini novaca koji imamo. Investicije
se prije svega trebaju odnositi na pitanje vodoopskrbe i kanalizacije, opskrbe
električnom energijom i pristupnih putova. Osim smještajnih jedinica potrebno je
urediti i recepciju kampa s blagovaonicom te zajedničkim sanitarijama.

Kako bi cijeli projekt glampinga dobio svoje klijente i bio uspješan, treba ga
reklamirati. Ova vrsta odmora i smještaja svojim bi izgledom i sadržajem bila
zanimljiva ljudima koji svoje vrijeme žele provesti među drvećem i osjetiti šumsku
atmosferu goranskog kraja. Ciljani su turisti osobe koje traže aktivan odmor u
prirodi, prije svega planinari, biciklisti, motociklisti i ostali avanturisti, kao i svi ostali
koji se žele vratiti prirodi. Takvi gosti najčešće dolaze iz zemalja zapadne i sjeverne
Europe, a njihov način života uključuje sport, rekreaciju i provođenje slobodnog
vremena u prirodi. Očekuje se da bi oglašavanje na specijaliziranim glamping web-
stranicama dalo najviše rezultata jer samo „glamperi” traže smještaj na tim web-
mjestima. Oglašavanje i rezervacije provodili bi se, osim na specijaliziranim web-
mjestima, i na konvencionalnim web-stranicama kao što je Booking.com te na
282
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

vlastitoj stranici glamping kampa. Ciljani potrošači ne bi bili samo postojeći
„glamperi”, već je cilj pobuditi zanimanje i ljudi iz okolice. Pri tome mislimo na goste
iz obližnjih gradova kao što su Rijeka, Zagreb, Trst i slično. Prema nekim
pokazateljima, glamping turizam trenutno je aktivniji u Sloveniji nego u Hrvatskoj te
bi u skladu s tim bilo najbolje na početku ciljati na slovensko tržište, a zatim ciljeve
proširiti.

Mjera 8 - kuća za odmor: pronalazak sadržaja pogodnih za kuću za odmor

Mjera 9 - kuća za odmor: način upravljanja

Mjera 10 - kuća za odmor: atraktivna ponuda i promocija

Već je spomenuto da u Prezidu ima mnogo kuća za odmor, vikendica, zapuštenih
kuća te onih koje se prodaju. Ostvarivanjem ideje o iznajmljivanju kuća za odmor
stvorila bi se veća potražnja njih i vikendica, što bi potaknulo vlasnike da se
registriraju za bavljenje turizmom, što do sada nije bila praksa. S druge strane,
vlasnici napuštenih kuća i onih koje se prodaju vjerojatno bi svoju imovinu lakše
prodali ili ju zadržali zbog sve veće potražnje kuća za odmor. U svakom slučaju, takav
oblik smještajnih kapaciteta pridonio bi razvoju cijelog mjesta i uključivanju mještana
u turističke tijekove Prezida.

Kuće za odmor mogu biti na različitim mjestima. Neki će više cijeniti one u centru
Prezida, dok će druge goste više zanimati kuće na osami, poput onih u Kozjem Vrhu.
Ova ideja predviđa kuće uređene u tradicionalnom goranskom stilu s vrtom. Gosti
bi za vrijeme sunčanih dana imali pristup roštilju, a za vrijeme hladnih zimskih dana
ložili bi vatru u kaminu. Imali bi i mogućnost doručka koji bi bio pripremljen od
domaćih i zdravih sastojaka. Na taj bi se način, osim za razvoj i promociju kuhinje,
povećao interes i za domaća poljoprivredna gospodarstva i njihove proizvode, što bi
rezultiralo i financijskom dobiti. Također bi bilo dobro kad bi se, uz pojedinačno
oglašavanje kuća za odmor na web-stranici Booking.com, vlasnici objekata udružili
te oglašavali turističku destinaciju u cjelini. To bi stvorilo dojam idiličnog i skladnog
mjesta koje bi tako lakše popunilo svoje kapacitete i gostima ponudilo kvalitetu
kakvu zaslužuju.

P. Čučka i P. Mikulčić: Apartmani u središtu Prezida
283.

16.5
Pokazatelji i praćenje

Slijedi popis pokazatelja koji bi se mogli koristiti za identificiranje i mjerenje napretka
na temelju provedbe novih ideja za razvoj turizma ili strategije. Postavljeni pokazatelji
(tablica 38) navedeni su kako bi se olakšala kontrola ili praćenje prijedloga za razvoj
mjesta, a time i učinkovitost turističkog razvoja mjesta.

Tablica 38: Pokazatelji i praćenje razvoja apartmana u Prezidu

Prioritetno područje 1: oblici smještajnih kapaciteta koji se odnose na
karakteristike Prezida
Mjera 1: provjera
mogućnosti i oblika
smještajnih kapaciteta koji
odgovaraju samom mjestu
Pokazatelj 1: Određeni
su najprikladniji oblici
smještajnih kapaciteta
Praćenje: terenski rad i
razgovori s mještanima koji
imaju priliku razviti smještajne
kapacitete
Prioritetno područje 2: uključivanje postojeći građevinskih objekata u turističku
ponudu
Mjera 1: integralni hotel:
pronaći i ujediniti sve
objekte koji bi bili dijelom
integralnog hotela
Pokazatelj 1: broj
privatnih poduzetnika
Praćenje: Analiziranje statistike
poslovanja
Pokazatelj 2: broj
kategoriziranih objekata
Pokazatelj 3: broj
vlasnika integriranih
objekata
Mjera 2: integralni hotel:
registrirati ujedinjene
objekte u integralni hotel
Pokazatelj 1: iznos
ulaganja
Praćenje: Analiziranje statistike
poslovanja
Pokazatelj 2: vrijeme
potrebno za
prikupljanje
dokumenata
Mjera 3: integralni hotel:
pružanje atraktivne
ponude
Pokazatelj 1: broj
noćenja
Praćenje: Važni su statistički
podaci koje će objekti voditi u
odnosu na turističke takse,
odnosno broj noćenja u
Prezidu. Važan je i broj
prodanih ulaznica za muzej, a
kasnije i za ostale sadržaje koji
bi se trebali evidentirati u
Pokazatelj 2: broj
zaposlenih
Pokazatelj 3: visina
plaće
Pokazatelj 4: zarada od
prodaje dodatnih usluga
284
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

svakoj pojedinoj ustanovi koja
prodaje ulaznice, kako bi bio
vidljiv broj turista u Prezidu.
Mjera 4: integralni hotel:
napraviti privlačan
marketing
Pokazatelj 1: broj
pretraživanja na
Googleu
Praćenje: Kada su u pitanju
web-stranice i profili na
društvenim mrežama, može se
vidjeti broj sljedbenika, što će
omogućiti razumijevanje želja i
potreba javnosti i gostiju
Prezida.
Pokazatelj 2: broj
pregleda web-stranice
Pokazatelj 3: broj
„lajkova” i dijeljenja
objava na društvenim
mrežama
Pokazatelj 4: broj
kataloga i brošura u
kojima je spomenut
hotel
Mjera 5: glamping:
pronalazak dovoljno
velikog i pogodnog mjesta
za glamping kamp
Pokazatelj 1: kvadratura
glamping prostora
Praćenje: Analiziranje statistike
poslovanja
Pokazatelj 2: broj
suradnika u projektu
izgradnje kampa
Mjera 6: glamping:
osnivanje koncepta ili
načina rada te osiguravanje
opreme kampa za
glamping
Pokazatelj 1: iznos
ulaganja u kamp
Praćenje: Analiziranje statistike
poslovanja. Dio praćenja može
se provesti i s osnovnim
demografskim pokazateljima,
kao što su broj i struktura
stanovništva, zaposlenost
stanovništva, prosječne plaće i
poduzetništvo u odnosu na
prihvaćanje rizika privatnog
poslovanja.
Pokazatelj 2: broj
zaposlenih u kampu

Pokazatelj 3: količina
otpada koji proizvodi
kamp
Mjera 7: glamping:
napraviti ponudu koja
promovira i reklamira
glamping
Pokazatelj 1: broj
noćenja
Praćenje: Važni su statistički
podaci koje će objekti voditi u
odnosu na turističke takse
odnosno broj noćenja u
Prezidu. Važan je i broj
prodanih ulaznica za muzej, a
kasnije i za ostale sadržaje koji
bi se trebali evidentirati u
svakoj pojedinoj ustanovi koja
prodaje ulaznice jer bi se tako
vidio i broj turista u Prezidu.
Kada su u pitanju web-stranice
i profili na društvenim
mrežama, može se vidjeti broj
sljedbenika, što će omogućiti
razumijevanje želja i potreba
javnosti i gostiju Prezida.
Pokazatelj 2: potrošnja
unutar kampa
Pokazatelj 3: potrošnja
izvan kampa
Pokazatelj 4: broj
sljedbenika na web-
stranici i društvenim
mrežama
P. Čučka i P. Mikulčić: Apartmani u središtu Prezida
285.

Mjera 8: kuća za odmor:
pronalazak sadržaja koji su
pogodni za kuću za odmor
Pokazatelj 1: broj
kategoriziranih kuća za
odmor
Praćenje: Analiziranje statistike
poslovanja
Pokazatelj 2: iznos
ulaganja u kuće za
odmor
Pokazatelj 3: broj
iznajmljivača
Mjera 9: kuća za odmor:
način upravljanja
Pokazatelj 1: broj
obnovljenih zgrada
Praćenje: Analiziranje statistike
poslovanja. Dio praćenja može
se provesti i osnovnim
demografskim pokazateljima,
kao što su broj i struktura
stanovništva, zaposlenost
stanovništva, prosječne plaće i
poduzetništvo u odnosu na
prihvaćanje rizika privatnog
poslovanja.
Pokazatelj 2: broj
novonastalih zgrada
Pokazatelj 3: broj
zaposlenih
Pokazatelj 4: godišnji
prihod od najma
Mjera 10: kuća za odmor:
atraktivna ponuda i
promocija
Pokazatelj 1: broj
stranih posjetitelja
Praćenje: Važni su statistički
podaci koje će objekti voditi u
odnosu na turističke takse,
odnosno broj noćenja u
Prezidu. Važan je i broj
prodanih ulaznica za muzej, a
kasnije i za ostale sadržaje koji
bi se trebali evidentirati u
svakoj pojedinoj ustanovi koja
prodaje ulaznice jer bi se tako
vidio i broj turista u Prezidu.
Kada su u pitanju web-stranice
i profili na društvenim
mrežama, može se vidjeti broj
sljedbenika, što će omogućiti
razumijevanje želja i potreba
javnosti i gostiju Prezida.

Radi saznanja dojmova gostiju, trebalo bi osmisliti i podijeliti im kratku anketu o
njihovom zadovoljstvu mjestom, smještajem i dodatnim sadržajima, i to neposredno
prije njihova odlaska ili ih zamoliti da anketu ispune putem Interneta. Anketa bi
trebala biti kratka i jednostavna, npr. ljestvica gdje se na pitanja odgovara ocjenom
od 1 do 5 (slika 51). Istraživanje je najbolje provesti tijekom glavne sezone, i to dva
puta godišnje u trajanju od 3 mjeseca – od prosinca do veljače te od lipnja do
kolovoza. Time bi se dobile povratne informacije većeg broja posjetitelja – onih kojih
putuju zimi i onih koji putuju ljeti. Takvo istraživanje pružilo bi dugoročne podatke
koji bi se koristili za stvaranje statistike i pripremu planova za poboljšanje i razvoj.
286
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Slika 51: Primjer anketnog upitnika o istraživanju zadovoljstva turista u Prezidu
Izvor: Lasten

16.6
Sažetak

Prezid ima mogućnosti na području turizma i u budućnosti bi se mogao razviti u
uspješnu turističku destinaciju zasnovanu na održivom razvoju i odgovornom
ponašanju. Da bi se to postiglo, turistička destinacija mora imati određen broj kreveta
za smještaj gostiju. Zbog loše demografske slike i odlaska mladih iz Prezida, na tom
području trenutno postoji dovoljan broj objekata koji bi se mogli prenamijeniti u
smještajne kapacitete. To bi povećalo turističke kapacitete i omogućilo noćenja. Tako
bi se povećao broj noćenja, otvorila nova radna mjesta, povećale plaće i zadovoljstvo
stanovnika te razvoj cijelog mjesta.

P. Čučka i P. Mikulčić: Apartmani u središtu Prezida
287.

Što se tiče smještaja, preporuka za područje Prezida odnosi se na uspostavljanje
integralnog i raspršenog hotela. Hotel bi se sastojao od središnje jedinice koja bi
služila za prihvat gostiju i kao ugostiteljski objekt za posluživanje doručka gostima
hotela, te fizički raspršenih smještajnih jedinica. Ovi smještajni objekti mogu biti
različitih vrsta i mogu biti raspoređeni po cijelom mjestu, što istovremeno otvara
mogućnost da vlasnici objekata budu različite osobe. Ovaj tip hotela vlasnicima
smještajnih kapaciteta donosi brojne pogodnosti i bolju popunjenost tijekom cijele
godine.

Sljedeća je mogućnost otvaranje glamping kampa. Glamping je nov trend u
svjetskom turizmu, koji proizlazi iz kampiranja. Kao što mu ime govori, koncept
glamorous camping (eng) ili glamurozno kampiranje zasnovan je na provođenju odmora u
prirodi, ali se od običnog kampiranja razlikuje po tome što gosti mogu uživati u
udobnosti na koju su navikli u svom domu. Glamping je sve popularniji trend koji
privlači sve veću pažnju gostiju.

Treća su mogućnost tradicionalne kuće za odmor. Takva se inicijativa čini logičnom
jer već postoje izgrađene kuće, a i mogućnost sudjelovanja više lokalnog stanovništva
u iznajmljivanju nekretnina i stvaranju dodatne vrijednosti za domaćinstvo. Zbog
svog geografskog položaja i klimatskih uvjeta, Prezid bi mogao biti mjesto kamo bi
gosti dolazili na jedan dan u potrazi za mirom i tišinom ili čak aktivnim odmorom.
Zbog svog prirodnog bogatstva i očuvane prirode, Prezid može ponuditi brojne
dodatne aktivnosti i rekreaciju. U blizini se nalazi Nacionalni park Risnjak i izvor
rijeke Kupe s izvrsnim mogućnostima jednodnevnih izleta, team buildinga i slično. U
svakom slučaju, mogućnosti je mnogo, samo treba započeti, a prvi je korak
osiguranje smještaja za goste.

288
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA
B. Pavlakovič, M. Koščak, Z. Ožbolt i V. Čeligoj (ur.)

Literatura

Andrić, N. (1981). Turizam. V: J. Šafar idr. (ur.), Gorski kotar (str. 735–753). Delnice: Tipograf.
Antić, A., Vujko, A. i Gajić, T. (2015). Tradicija kao pokretač razvoja turizma ruralnih destinacija. Škola
biznisa, (2), 9–20. DOI 10.5937/skolbiz2-10357, 18. 12. 2017.
Apartman Rede. (b. d.). Zanimljivosti. Preuzeto s: http://www.apartman-rede.com/zanimljivosti.html,
11. 11. 2018.
Apartmani Turk (b. d.). Apartmani Turk. Gorski kotar – Prezid. Preuzeto s: http://www.apartmani-
turk.info/, 11. 10. 2017.
Barbarić, S. (2010). Mogućnosti i pravci razvoja turizma na području NP Risnjak. U: M. Gašparac (ur.),
O stanju i perspektivama razvoja turizma na području Grada Delnica. (str. 31–40). Delnice: Gradsko
vijeće Delnice.
Batel, T., Matejak, M., Mitrović, S., Mračić, T., Šulc, R., Tvrtko Opačić, V., Vukelić, A. i Jurković, N.
(2017). Prirodna i kulturna baština kao preduvjet održivosti ruralnog turizma Gorskog kotara. Lokve:
Lokalna akcijska grupa Gorski kotar. Preuzeto s: https://www.mrr.hr/files/Bro%C5%A1ura-
Prirodna-i-kulturna-ba%C5%A1tina-kao-preduvjet-odr%C5%BEivosti-ruralnog-turizma-
Gorskog-kotara-LAG-Gorski-kotar-1.pdf, 19. 11. 2018.
Batina, K. (2005). Baština Gorskog kotara i njezina primjena: Oblici muzeološke i turističke
prezentacije. Etnološka tribina: Godišnjak Hrvatskog etnološkog društva, 34-35(27-28), 185–196.
Biloslavo, R. (2006). Strateški management in management spreminjanja. Koper: Univerza na Primorskem.
Bogataj, J. (1989). Domače obrti na Slovenskem. Ljubljana: Državna založba Slovenije.
Bognar, A. (1990). Geotektonska evolucija i neke temeljne strukturnogeomorfološke osobine Dinarida.
V: Zbornik referatov 5. znanstvenega posvetovanja geomorfologov Jugoslavije, Krško (str. 259–270).
Ljubljana: ZRC SAZU.
Buhalis, D. (2000). Marketing the competitive destination of the future. Tourism Management, 21(1) 97–
116.
Carić, H. (2006). Održivi turizam u deset koraka: planiranje održivog turizma zasnovanog na baštini i prirodnom
naslijeđu: priručnik za razvijanje i upravljanje turističkim regijama, destinacijama i proizvodima. Zagreb:
Institut za turizam.
Center za upravljanje z dediščino živega srebra Idrija. (b. d.). Antonijev rov. Preuzeto s:
http://www.cudhg-idrija.si/antonijev-rov/, 15. 11. 2018.
290
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Centum percent d. o. o. (b. d.). Lokalna razvojna strategija LAG-a Gorski kotar 2014–2020. Preuzeto s:
http://www.lag-gorskikotar.hr/wp-content/uploads/2018/03/LRS-LAG-GK_finalno-
28.2.2018.compressed.pdf, 20. 1. 2019.
Cooper, C., Fletcher, J., Wanhill, S., Gilbert, D. i Shepherd, R. (1998). Tourism – Principles and Practice.
Harlow, Essex: Longman.
Črnjar, M., i Črnjar, K. (2009). Mendžment održivog razvoja: ekonomija, ekologija, zaštita okoliša. Opatija:
Fakultet za menadžment u turizmu i ugostiteljstvu u Opatiji Sveučilišta u Rijeci. Reka: Glosa.
Čučković, I. (2008). Izvir Čabranke. V: Svijet Kupe – Svet Kolpe (str. 8–9). Preuzeto s: https://www.tz-
delnice.hr/preuzimanja/svijet-kupe.pdf, 21. 11. 2018.
Dajčar, G., Dobrotinšek, D., Fidler, U., Špes, M., Smerkolj, U. i Žganjer, V. (1999). Kovaštvo v občini
Vojnik
(Istraživački
rad).
Preuzeto
s:
https://www.knjiznica-
celje.si/raziskovalne/7020000336.pdf, 27. 12. 2018.
Dobrovoljno vatrogasno društvo Prezid (2006). 120 godina vatrogastva u Prezidu 1886–2006. Prezid:
Dobrovoljno vatrogasno društvo Prezid.
Dolnicar, S. i Mazanec, J. (1998). Destination Marketing: Reinventing the Weel or Conceptual Progress?
U Conference Proceedings »Destination Marketing – Scopes and Limitations (str. 55–87). Marrakech, St-
Gall: AIEST.
Državni hidrometeorološki zavod Republike Hrvatske (2019). Klima. Preuzeto s: http://meteo.hr/, 19.
2. 2019.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske (2011). Popis stanovništva, kućanstva i stanova – prvi rezultati
po naseljima. Preuzeto s: https://www.dzs.hr/, 19. 2. 2019.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske (2019). Dolasci i noćenja turista. Preuzeto s:
https://www.dzs.hr/, 19. 2. 2021.
Etnološka zbirka rodbine Čop (b. d.). Zamost. Zamost: Etnološka zbirka rodbine Čop.
EU Fondovi.hr. (2016.) Priprema i provedba integriranih razvojnih programa temeljenih na obnovi kulturne baštine.
Preuzeto s: http://eufondovi.hr/natjecaji/najava-otvoreno-zatvoreno/kulturna-bastina, 21.
11. 2018.
Eurostat (b. d.). Eurostat. Preuzeto s: http://ec.europa.eu/eurostat/web/main/home, 19. 9. 2017.
E-utrip (2018). Peter Klepec vas pozdravlja tudi na Strmih Rebrih. Preuzeto s: https://www.e-utrip.si/peter-
klepec-vas-pozdravlja-tudi-na-strmih-rebrih/, 19. 11. 2018.
Goodwin, H. (2012). Vrednotenje družbenih, naravnih in okoljevarstvenih zmogljivosti. U: M. Koščak
(ur.), Po poteh dediščine: regeneracija podeželja z vključevanem naravne in kulturne dediščine kot elementa
turistične ponudbe tega prostora: priročnik (str. 25–31). Trebnje: samozaložba STUDIO MKA d.o.o.
Gorski kotar (b. d.). Gorski kotar – Kvarner. Preuzeto s: http://www.gorskikotar.hr/turizam, 23.
2. 2019.
Gorski kotar (2009). Izvor Čabranke. Preuzeto s: http://www.gorski-kotar.com.hr/hr/zeleno-
srce/mjesta-za-posjetiti/izvor-cabranke/, 21. 11. 2018.
Gorski kotar pansion (b. d.). Tršće. Preuzeto s: https://www.gorski-kotar.eu/trsce_gorski_kotar.php,
10. 11. 2018.
Gorski Lazi (b. d.). Adrenalin park. Preuzeto s: http://gorskilazi.com/adrenalin-park/, 11. 11. 2018.
Grad Čabar (b. d.a). Grad Čabar. Preuzeto s: http://www.cabar.hr, 8. 11. 2018.
Grad Čabar (b. d.b). Aktivan odmor. Preuzeto s: http://www.cabar.hr/aktivan-odmor/, 10. 11. 2018.
Halb, M. (2013). Vpetost kulturne dediščine v turistično ponudbo na Goričkem. (Diplomski rad). Univerza v
Ljubljani, Fakulteta za družbene vede, Ljubljana.
Heidi Alm (b. d.). Heidi Alm BergResort. Preuzeto s:

https://www.heidialm.at/home/de/kindererlebnispark, 7. 11. 2017.
Hirc, D. (1898). Gorski Kotar. Preuzeto s: http://www.sumari.hr/hirc/trsce.pdf, 10. 11. 2018.
Inspired Courses (2017). The ultimate glamping business guide. Preuzeto s:

https://inspiredcourses.com/glamping-business-course/, 5. 11. 2017.
Interreg. Slovenija – Hrvaška. (2017). Interreg. Slovenija – Hrvaška. Preuzeto s: http://www.si-hr.eu/si2/,
7. 11. 2017.
Jakša Opačič, V. (2017). Potepanja po Zahodni Hrvaški. Izleti po Istri, Kvarnerju, Gorskem kotarju in Liki.
Ljubljana: Založba Mladinska knjiga.
Jurić, A., Muhvić, V., Pochobradsky, V. i Jakovljević, M. (b. d.). Gorski kotar. Zagreb: MARSA 88.
Literatura
291.

KGZS (b. d.). Projekt izdelave ribogojnice. Preuzeto s:

https://www.kgzs.si/uploads/dokumenti/strokovna_gradiva/projekt_izdelave_ribogojnice_
2017.pdf, 28. 10. 2018.
Kladnik, D. (2008). Zamejska Hrvaška: ekskurzije Ljubljanskega geografskega društva. Ljubljana: Založba
ZRC, ZRC SAZU.
Klepac, D. (1997). Iz šumarske povijesti Gorskog kotara u sadašnjost. Zagreb: Hrvatske šume.
Kmetijsko gozdarski zavod Ljubljana (2017). Kmetijsko gozdarska zbornica Slovenije. Preuzeto s:
http://lj.kgzs.si/, 19. 11. 2017.
Kmetijsko-izobraževalna skupnost Gorski kotar (2017). Predlog razvoja vzorčne izobraževalne kmetije Gorski
kotar. Prezid: KIS Gorski kotar.
Knežević, R. i Grbac Žiković, R. (2013). Promjene gospodarskog značenja tranzitnog turizma u
Gorskom kotaru. Hrvatski geografski glasnik, 75(1), 111–130.
Knežević, R. i Knežević, D. (2010). The analysis of winter sports tourism development in Gorski kotar
area. U: E. Premrov i T. Krašna (ur.), Kakovost in inovativnost v turizmu in gostinstvu: zbornik
prispevkov 2. mednarodne znanstveno-strokovne konference (str. 217–225). Bled: Višja strokovna šola
za gostinstvo in turizem.
Koščak, M. (1999). Preobrazba slovenskega podeželja ob slovensko-hrvaški meji. (Doktorski rad). Filozofska
fakulteta – Oddelek za geografijo, Univerza v Ljubljani, Ljubljana.
Koščak, M. (2018). Smernice za prihodnji razvoj trajnostnega in odgovornega turizma na projektnem
območju – teoretična izhodišča. U: M. Koščak i B. Pavlakovič (ur.), Razvojni program celovitega in
trajnostnega razvoja območja Prezida in Gorskega  kotarja (str. 7–13). Maribor: Univerzitetna založba
Univerze v Mariboru.
Kovač, D. (2017). Prezid-Kronike. Prezid: vlastita izdaja.
Kovaštvo Mandelj (b. d.). O podjetju. Preuzeto s: http://www.k-m.si/#prettyPhoto[4]/3/, 28. 12. 2018.
Kozji Vrh – Holiday home & Spa (2015). Kozji Vrh – Holiday home & Spa. Preuzeto s:
http://gorskikotar.eu/, 23. 10. 2017.
Križman Pavlović, D. (2008). Marketing turističke destinacije. Pula/Zagreb: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli,
Mikrorad, d. o. o.
Krmpotić, M. (6. 2. 2018). Goranska turistička 2017: Broj dolazaka i noćenja veći za dvadesetak posto.
Novi list. Preuzeto s: http://www.novilist.hr/Vijesti/Regija/node_1588/Goranska-turisticka-
2017-Broj-dolazaka-i-nocenja-veci-za-dvadesetak-posto?meta_refresh=true, 22. 2. 2019.
Krmpotić, M. (b. d.). Legendarni Petar Klepac. Sušačka revija, str. 82–83. Preuzeto s: http://www.klub-
susacana.hr/revija/clanak.asp?Num=82-83&C=23, 19. 11. 2018.
Kropej Telban, M. (2017). Tradicionalni junak Peter Klepec na stičišču izročil. Traditiones, 46(1-2), 11–
36.
Lautar, J. (2017). Tradicijske način prezidanskega življenja. Vražje vrtoc, (2), 11–13.
Ludens
media
(2017a).
Petar
Klepac
–
legendarni
div
čabarskog
kraja.
Preuzeto
s:
https://www.ludens.media/petar-klepac-legendarni-div-cabarskog-kraja/, 16. 11. 2018.
Ludens Media (2017b). Prva hrvatska Downhill i Enduro staza – Bike Park Tršće. Preuzeto s:
https://www.ludens.media/prva-hrvatska-downhill-i-enduro-staza-bike-park-trsce/,
11. 11. 2018.
Majnarić, M. (15. 12. 2015). Izvor Čabranke. Preuzeto s:

http://www.turistplus.hr/hr/izvor_cabranke/2601/, 13. 11. 2018.
Malnar, S. (2007). Povijest Čabranskog kraja. Čabar: Matica Hrvatska ogranak Čabar.
Malnar, S. (2013). Življenje v preteklosti/Život u prošlosti. Ravnice: Matica Hrvatska ogranak Čabar.
Malnar, Ž. (2007). Otvorena turističko edukativna staza. Preuzeto s:

http://www.cabar.hr/2007/09/24/otvorena-turistieko-edukativna-staza/, 11. 11. 2018.
Malnar, Ž. (2011). Peter Klepec, silni »slovenski junak«. Preuzeto s: https://www.croinfo.net/vijesti-
regija/5933-petar-klepac-legenda-ili-istina, 5. 11. 2018.
Mauhar, M. (2016). Polh (Glis Glis) v Gorskem kotarju. (Diplomski rad). Biotehniška fakulteta Univerze v
Ljubljani,
Ljubljana.
Preuzeto
s:
http://www.digitalna-knjiznica.bf.uni-
lj.si/gozdarstvo/vs_mauhar_mladen.pdf, 15. 2. 2019.
292
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

Ministarstvo turizma Republike Hrvatske (2014). Difuzni i integralni hotel – novi i inovativni turistički
proizvod. Preuzeto s: http://www.mint.hr/UserDocsImages/arhiva/140311-dif-int.pdf, 5. 11.
2017.
Moric, A. (2015). Peter Klepec: od (lokalnega) junaka do (nacionalne) prispodobe šibkosti. Ars &
Humanitas, 9(1), 204–226. DOI:10.4312/ah.9.1.204-226.
Moric, A. i Perinić Lewis, A. (2018). Petar Klepac/Peter Klepec/Pitr Kljepc: A Borderland Hero and
the
Manifestations
of
his
Strength.
Narodna
umjetnost,
55(1),
135–158.
DOI:10.15176/vol55no108.
Mršnik, M. (2008). Izumirajoče obrti na Košanskem. Košana.
Muzej suvremene umjetnosti (2011). Muzeji i turizam. Djelovanje muzeja kao dionika kulturnog turizma.
Priručnik. Preuzeto s: http://www.mint.hr/UserDocsImages/arhiva/muzeji-t-1.pdf, 5. 11.
2017.
Palčava šiša (2018). Program prireditev. Plešce: Palčava šiša.
Palčava šiša Plešce (b. d.). Zamost. Plešce: Palčava šiša.
Pavlakovič, B. (2018). Opis in analiza stanja projektnega območja. U: M. Koščak i  B. Pavlakovič (ur.),
Razvojni program celovitega in trajnostnega razvoja območja Prezida in Gorskega kotarja (str. 15–19).
Maribor: Univerzitetna založba Univerze v Mariboru.
Pavlakovič, B., Čeligoj, V., Ožbolt, Z., i M. Koščak (ur.) (2019). Razvojni program za trajnostni razvoj krajev
območja mesta  Čabar v Gorskem kotarju, II. faza. Maribor: Univerzitetna založba Univerze v
Mariboru.
Peršić-Živadinov, I. (2009). The environmental and economic impact of sustainable hotels. Economic
research – Ekonomska istraživanja, 22(2), 98–110.
Plodovi gorja Gorskog kotara (b. d.). Plodovi gorja Gorskog kotara. Preuzeto s: http://www.plodovigorja-
gk.hr/, 24. 2. 2019.
Pravilnik o razvrstavanju i kategorizaciji objekata u kojima se pružaju ugostiteljske usluge u
domaćinstvu.
Narodne
novine
št.
9/2016.
Preuzeto
s:
https://narodne
-
novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2016_01_9_241.html, 5. 11. 2017.
Pravilnik o razvrstavanju i kategorizaciji ugostiteljskih objekata iz skupine kampovi. Narodne novine št.
85/2015. Preuzeto s: https://narodne-novine.nn.hr/clanci/sluzbeni/2016_06_54_1409.html,
5. 11. 2017.
Ruppert, K., Schaffer, F., Maier, J. i Paesler, R. (1981). Socijalna geografija. Zagreb: Školska knjiga Zagreb
Sea
Lapland
Travel
Ltd
(2019).
Sea
Lapland
then
and
now.
Preuzeto
s:
https://www.visitsealapland.com/en/visitors/sea-lapland/sea-lapland-then-and-now/,
12. 3. 2019.
SiolNET (2018). Starodavna slovenska dežela, ki si jo je prisvojila Hrvaška. Preuzeto s:
https://siol.net/novice/slovenija/starodavna-slovenska-dezela-ki-si-jo-je-prisvojila-hrvaska-
450177, 30. 11. 2018.
Smolčić-Jurdana, D. (1998). Odživost-značajna ekonomska kategorija razvoja turističke destinacije
(Sustainability-an important economic category of tourism destination development). U: M.
Peršić (ur.), Hotelska kuća 98: Hotel u turističkoj destinaciji (str. 297–310). Opatija: Hotelijerski
fakultet Opatija.
Smole, M. (2005). "Palčava šiša" – poldrugo stoletje družine Čop iz obmejne vasi Plešce. Glasnik
Slovenskega etnološkega društva, 45(4), 128–132.
Smole, M (2011). Leto v Palčavi šiši v Plešcih. Glasnik Slovenskega etnološkega društva, 51(3/4), 127–128.
Smole, M. (2015). Palčava šiša, Plešce. Preuzeto s: http://www.rihtarjeva-domacija.si/o-
zavodu/sodelujemo/palcava-hisa/palcava-sisa-plesce/, 22. 11. 2018.
Strateški
plan
održivog
razvoja
Gorskog
kotara
2010–2013.
(2009).
Preuzeto
s:
http://www.delnice.hr/DOKUMENTI_ODLUKE/plan_razvoja-GK.pdf, 15. 2. 2019.
SURS (2016). V 2015 je v dejavnostih ribištva delalo za okoli 7 % manj delovno aktivnih oseb kot v 2014. Preuzeto
s: https://www.stat.si/StatWeb/News/Index/6141, 28. 12. 2018.
Sveučilište Jurja Dobrile u Puli (2011). Smjernice razvoja kulturnoga turizma ruralnoga prostora Istre i Gorskoga
kotara. Pula: Sveučilište Jurja Dobrile u Puli, Odjel ekonomije i turizma Dr. Mijo Mirković.
Literatura
293.

Štauhodar, I. (2014). Vrt kot metafora za alternativno družbo. Delo: Sobotna priloga. Preuzeto s:
http://www.delo.si/zgodbe/sobotnapriloga/vrt-kot-metafora-za-alternativno-druzbo.html,
16. 11. 2017.
Šifkovič Vrbica, S. i Simoneti, M. (2017). Dovolj za vse. Priročnik za ureditev skupnostnega vrta. Preuzeto s:
http://dovoljzavse.si/wp-content/uploads/2017/06/prirocnik5_skupnostni-vrt.pdf, 16. 11.
2017.
Šikić, Z. (ur.) (2007). Nacionalni park Risnjak – plan upravljanja. Crni Lug: Ministarstvo kulture Republike
Hrvatske.
Tomažič, R. (2017) Ekovasi. Preuzeto s:

http://varcevanje-energije.si/novice-rss-zanimivosti/ekovasi.html, 15. 11. 2017.
Turistička zajednica Čabar (b. d.a). Turistička zajednica Čabar. Preuzeto s: https://www.tz-cabar.hr/, 2.
11. 2018.
Turistička zajednica Čabar (b. d.b). Dvorac Zrinski Čabar. Preuzeto s:

https://www.tz-cabar.hr/dvorac_zrinski.html , 30. 11. 2018.
Turistička zajednica Čabar (b. d.c). Izvor Čabranke. Preuzeto s:

http://www.tz-cabar.hr/izvor_cabranke.html, 21. 11. 2018.
Turistička zajednica Čabar (b. d.d). Poučne staze grada Čabra. Preuzeto s:

http://www.tz-cabar.hr/poucne_staze.html, 21. 11. 2018.
Turistička
zajednica
Kvarnera
(b. d.).
Turistička
statistika.
Preuzeto
s:
http://www.kvarner.hr/business/turizam_na_kvarneru/Turisticka_statistika, 22. 2. 2019.
UNEP & UNWTO (2005). Making Tourism More Sustainable: Guide for Policy Makers. Preuzeto s:
http://www.unep.fr/shared/publications/pdf/dtix0592xpa-tourismpolicyen.pdf, 3. 2. 2018.
Uprava za ruralni razvoj (2015). Plan objave natječaja 2017. Preuzeto s: http://ruralnirazvoj.hr/plan-
objave-natjecaja/, 7. 11. 2017.
Wikipedia (2015). Butalci. Preuzeto s: https://sl.wikipedia.org/wiki/Butalci, 7. 11. 2017.
Zeleni svet (b. d.). Stare sorte jablan in hrušk. Preuzeto s: http://zelenisvet.com/stare-sorte-jablan-in-
hrusk/, 7. 11. 2017.
Zelenko, R., Smole, M., Labus, N. i Malnar, S. (2010). Palčava šiša. Preuzeto s: http://www.dlib.si, 22.
11. 2018.

294
PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA GORSKOG KOTARA.

DOI https://doi.org/10.18690/978-961-286-529-0
ISBN 978-961-286-529-0

PROGRAM ODRŽIVOG RAZVOJA
GORSKOG KOTARA
Ključne riječi:
turizam,
održivi
razvoj,
procjena
nosivosti
okoliša,
program
razvoja,
Gorski
kotar

BARBARA PAVLAKOVIČ,1 MARKO KOŠČAK,1
ZORAN OŽBOLT2 IN VLADIMIR ČELIGOJ3 (UR.)
1 Univerza v Mariboru, Fakulteta za turizem, Brežice, Slovenija.
E-mail: barbara.pavlakovic@um.si, marko.koscak@um.si
2 KIS Gorski kotar., Prezid, Hrvatska.
E-mail: zoran.ozbolt@gmail.com
3 Republika Slovenija, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i prehrane, Ljubljana,
Slovenija.
E-mail: gp.mkgp@gov.si

Sažetak Monografija „Program održivog razvoja Gorskog
kotara“ predstavlja zbirku rezultata projekta s kojim smo željeli
promovirati održivo poslovanje i strateški razvoj hrvatskog
pograničnog područja Gorskog kotara od Prezida do Gerova.
Područje je daleko od glavnih hrvatskih cesta, ali istodobno
smješteno između tri države (Hrvatska, Slovenija i Italija), koje
su mještanima uvijek bile izvor zaposlenja, informiranja i
društvenog života. Ispreplitanje različitih tradicija omogućilo je
stvaranje autohtone kulture koja kombinira zanimljive priče,
običaje, zanate, jela i upotrebu prirodnih resursa iz netaknute
prirode u kojoj leži odredište. Sve je to izvrsna osnova za razvoj
turizma, koji kao nova industrija može omogućiti razvoj
gospodarstva, preokrenuti demografsku sliku i potaknuti
cjelokupni razvoj područja. Tijekom dvije godine mentori i
studenti magistarskog programa Turizam na Fakultetu za turizam
Sveučilišta u Mariboru razgovarali su o strateškom izazovu
razvoja turizma uz participativno sudjelovanje lokalnog
stanovništva. Nakon analize stanja pripremili su viziju razvoja i
utvrdili prioritetna područja rada, definirali mjere i utvrdili
pokazatelje i način njihovog praćenja. Sam akcijski plan temelji
se na teoriji procjene nosivosti okoliša.

https://doi.org/10.18690/978-961-286-529-0 DOI
978-961-286-530-6 ISBN

Keywords:
tourism,
sustainable
development,
carrying
capacity
assessment,
development
program,
Gorski
kotar

THE SUSTAINABLE DEVELOPMENT
PROGRAM OF GORSKI KOTAR

BARBARA PAVLAKOVIČ,1 MARKO KOŠČAK,1
ZORAN OŽBOLT2 & VLADIMIR ČELIGOJ3 (EDS.)
1 University of Maribor, Faculty of Tourism, Brežice, Slovenia
E-mail: barbara.pavlakovic@um.si, marko.koscak@um.si
2 KIS Gorski kotar., Prezid, Croatia.
E-mail: zoran.ozbolt@gmail.com
3 Republic of Slovenia, Ministry of Agriculture, Forestry and Food, Ljubljana, Slovenia.
E-mail: gp.mkgp@gov.si

Abstract The book »The sustainable development program of
Gorski kotar« is the result of the project, with which we wanted
to stimulate the sustainability and strategic development of the
Croatian border area of Gorski kotar all the way from Prezid to
Gerovo. The area is distant from the main Croatian roads, but at
the same time it is located between three countries (Croatia,
Slovenia and Italy), which have always been a source of
employment, information and social life for the locals. The
intertwining of different traditions enabled the creation of an
autochthonous culture that combines interesting stories,
customs, crafts, dishes and the use of natural resources from the
unspoiled nature in which the destination is located. All of this is
an excellent basis for the development of tourism, which can, as
a new industry, enable the development of the economy, reverses
the demographic picture and stimulates the overall development
of the area. The strategic challenge of the tourism development
was addressed during two years by tutors and students of the
Master's program Tourism at the Faculty of Tourism University
of Maribor together by participatory planning and involvement
of local community. After the analysis of the situation, they
prepared a development vision, identified the priority areas of
work, defined the indicators and the way they would be
monitored. The action plan itself is based on the theory of
carrying capacity assessment.