Europska unija;Planovi održive urbane mobilnosti;prometne strategije;održiva mobilnost;Varaždinska županija;European union;Sustainable Urban Mobility Plans;transport strategies;sustainable mobility;Varaždinska County

UVOĐENJE PROMETNIH STRATEGIJA
TEMELJENIH NA ODRŽIVOJ MOBILNOSTI U
VARAŽDINSKU ŽUPANIJU
magistarski rad

UVEDBA PROMETNIH STRATEGIJ, KI
TEMELJIJO NA TRAJNOSTNI MOBILNOSTI,
V VARAŽDINSKO ŽUPANIJO
magistrsko delo

Celje, 2017

   Ines Gajski

UVOĐENJE PROMETNIH STRATEGIJA
TEMELJENIH NA ODRŽIVOJ MOBILNOSTI U
VARAŽDINSKU ŽUPANIJU
magistarski rad

UVEDBA PROMETNIH STRATEGIJ, KI
TEMELJIJO NA TRAJNOSTNI MOBILNOSTI,
V VARAŽDINSKO ŽUPANIJO
magistrsko delo

Kandidatka: Ines Gajski
Mentor: doc. dr. Marjan Strenad
Sumentor: izr. prof. dr. Darja Topolšek

Celje, 2017

Zahvala

Zahvaljujem mentoru doc.dr. Marjanu Sternadu i sumetnorici izr.prof.dr. Darji Topolšek
na stručnom vodstvu i pomoći prilikom pisanja diplomskog rada.

Zahvaljujem gospodinu Miljenku Ernoiću iz razvojne agencije Sjever i gospodinu Dejanu
Radatu iz Županijske uprave za ceste na pomoći i usmjerenju na Policijsku upravu
Varaždinsku u svrhu priupljanja potrebnih podataka.

Zahvaljujem gospodinu Darku Dragičeviću iz Policijske uprave Varaždinske na brzom
odgovoru, pomoći i suradnji prilikom prikupljanja podataka o sigurnosti prometa na
cestama.

Veliko hvala mojim roditeljima na potpori i razumijevanju tijekom trajanja studija te
poticanju na ostvarivanje viših ciljeva.

Mariborska cesta 7
3000 Celje, Slovenija

IZJAVA O AVTORSTVU
zaključnega dela

Spodaj popisan/a ______________________________________________, študent/-ka
_____________________________________________________________ (študija), z
vpisno številko ________________________________________, sem avtor/-ica
zaključnega
dela:
______________________________________________________________________
______________________________________________________________________
______________________________________________________________________
___________________________________ .

S svojim podpisom zagotavljam:
 da je predloženo delo rezultat izključno mojega lastnega raziskovalnega dela;
 sem poskrbel/-a, da so dela in mnenja drugih avtorjev oz. avtoric, ki jih uporabljam v
zaključnem delu, navedena oz. citirana v skladu z navodili Fakultete za logistiko
Univerze v Mariboru;
 sem poskrbel/-a, da so vsa dela in mnenja drugih avtorjev oz. avtoric navedena v
seznamu virov, ki je sestavni del zaključnega dela in je zapisan v skladu z navodili
Fakultete za logistiko Univerze v Mariboru;
 sem pridobil/-a vsa dovoljenja za uporabo avtorskih del, ki so v celoti prenesena v
zaključno delo in sem to tudi jasno zapisala v zaključnem delu;
 se zavedam, da je plagiatorstvo – predstavljanje tujih del, bodisi v obliki citata bodisi
v obliki skoraj dobesednega parafraziranja bodisi v grafični obliki, s katerim so tuje
misli oz. ideje predstavljene kot moje lastne – kaznivo po zakonu (Zakon o avtorskih
in sorodnih pravicah), prekršek pa podleže tudi ukrepom Fakultete za logistiko
Univerze v Mariboru v skladu z njenimi pravili;
 se zavedam posledic, ki jih dokazano plagiatorstvo lahko predstavlja za predloženo
delo in za moj status na Fakulteti za logistiko Univerze v Mariboru;
 je
zaključno
delo
jezikovno
korektno
in
da
je
delo
lektoriral
__________________________.

V Celju, dne ________________             Podpis avtorja/-ice:___________________

Uvedba prometnih strategij, ki temeljijo na trajnostni
mobilnosti v Varaždinsko županijo

Trajnostna mobilnost danes predstavlja enega od ključnih izzivov za nadaljnji prometni
razvoj in povečanje kakovosti življenja v urbanem področju. Evropska unija svoje države
članice vse bolj spodbuja k razvoju prometnih strategij, ki temeljijo na trajnostni
mobilnosti s sofinanciranjem s strani skladov Evropske unije in vključevanjem v različne
projekte, ki jih je začela EU inciativa. Republika Hrvaška je kot članica še vedno
nezadostno vključena v razvoj omenjenih strategij.
Teoretične osnove so razdeljene v dva dela. Prvi del, ki se nanaša na pregled zakonodaje
in predpisov Evropske unije v zvezi s trajnostno mobilnostjo in uvedbo okolju prijaznih
načinov prevoza v mestnih območjih. Drugi del teoretičnih osnov se nanaša na
opredelitev konceptov SUMP in njegovih orodji. Poleg opredelitve ključnih konceptov,
bomo pregledali Evropsko platformo za trajnostno mobilnost, projekte, ki temeljijo na
trajnostni mobilnosti in možnosti financiranja takšnih projektov s sredstvi Evropske
unije. Pri zakonodaji smo se osredotočili na storitve inteligentnega transporta, varnost v
cestnem prometu, »zelena« vozila in gorivo, kolesarstvo in motociklizem, okolje in
splošna dejstva o mobilnosti v mestih. Storitve inteligentnega transporta imajo jasno
opredeljene direktive v zvezi z uporabo inteligentnih transportnih sistemov za
izboljšanje kakovosti življenja in prometa v urbanih območjih. Varnost v cestnem
prometu je razdeljena na tri dele. Prvi del je analiza vidikov in načrtovanje strategij, ki
govori o prethodnih analizah in dobrih praks na področju varnosti cestnega prometa za
vse države članice. Drugi del se nanaša na analizo vsebine akcijskega načrta, oziroma
konkretne ukrepe, ki jih je mogoče sprejeti za povečanje prometne varnosti na cestah.
Tretji del je vodnik za varnost, ki prikazuje razvoj prometne varnosti v Evropski uniji in
določa strateške cilje za to področje zakonodaje. Zakonodaja o »zelenih« vozilih in
gorivih  je zelo obsežna. Obsega finančne spodbude za »čista« in energetsko učinkovita
vozila, čisti pogon za prevoz, ki pojasnjuje alternativna goriva in prednostna področja za
ukrepanje Evropske unije, standarde emisij ogljikovega dioksida za lahka vozila, »čista«
in energetsko učinkovita vozila, standarde emisijskih vrednosti za nove osebne
avtomobile in bencin, dizelsko gorivo in plin kot goriva, kjer so poudarjene njihove

značilnosti. V odseku kolesarstvo in motociklizem so razložene vrste takšnih vozil in
njihovega pogona. Zakonodaja, povezana z okoljem, je osredotočena predvsem na
probleme in izzive, ki jih mora obravnavati zeleni promet ter instrumente in politike za
zeleni transport. Obsega presojo vplivov na okolje, obnovljive vire energije, zeleni
promet in kakovost zraka. Splošne informacije o mobilnosti v mestih pojasnjujejo
politiko in politične cilje mobilnosti v mestih, trende in vse, kar potrebuje prihodnji
razvoj.

Evropska platforma podpira konkurenčne in trajnostne sisteme mobilnosti s
spodbujanjem razvoja Plana trajnostne mobilnosti v mestih, t.i. SUMP-a prek danih
smernic in iztopajočih prednosti uvedbe SUMP-a v mesta držav članic. Med najbolj
uporabnimi in najpomembnejšimi orodji za načrtovanje trajnostne mobilnosti so
marketing trajnostne mobilnosti, merjenje učinkov SUMP-a, uporaba inovativnih
prometnih ukrepov in kazalniki trajnostne mobilnosti za mesta. Možnosti financiranja so
razdeljene v financiranje prek Kohezijske politike Evropske unije, Evropske investicijske
banke in druge načine financiranja projektov trajnostne mobilnosti po vsej Evropski uniji.
Obstaja več različnih projektov, ki se izvajajo v državah članicah Evropske unije,
prednosti ki so jih ti projekti prenesli in končni rezultati projektov. Gre za projekt EU
CH4LLENGE, EU BUMP, EU Poly-SUMP, EU Tide, EcoMobility-Shift, EU Quest, EU
Advance, EU PUMAS, EU Solutions, projekti CIVITAS Inicijative in EU Endurance.

Metodologija:

Delo je sestavljeno iz pregleda literature, primerov dobrih praks v Republiki Sloveniji in
Republiki Hrvaški in oblikovanja predlogov za uvajanje trajnostne mobilnosti v razvojno
strategijo Varaždinske županije. Pregled literature, ki zagotavlja podrobnejši teoretični
vpogled v probleme, bo zagotovljen z opisno metodo in z zbiranjem vseh potrebnih
podatkov iz zakonodaje Evropske unije. Zbiranje podatkov bo vključevalo deduktivno
metodo in metodo kompliacije. Zbrane podatke je treba analizirati in razvrstiti v
povezane skupine, ki jih bomo dosegli z analizo in opisno metodo. Za pregled in opis
primerov dobrih praks bomo uporabili opisno metodo. Zadnji del se nanaša na
oblikovanje predlogov za uvajanje trajnostne mobilnosti v razvojno strategijo županije,

ki jo bomo dosegli na podlagi predhodne analize podatkov, pregleda literature in
primerov iz prakse.

Viri informacij so večinoma spletne strani, kot so spletna stran Eltis organizacije,
Evropske komisije, kjer smo prevzeli večino direktiv in zakonov Evrospke unije, Slovenske
platforme za trajnostno mobilnost, spletne strani Smart City Maribor in spletne strani
mesta Koprivnice, Varaždin in Varaždinske županije, uradne spletne strani projektov,
povezanih s trajnostno mobilnostjo. Prav tako bomo del podatkov pridobili s pomočjo
osebnega stika z organizacijami, ki imajo ustrezne informacije. Po elektronski pošti se
bomo obrnili na vlado županije in Razvojno agencijo Sever, ki je odgovorna za razvoj
Varaždinske županije kot severozahodnega dela Republike Hrvaške, kjer pričakujemo
nadaljnja navodila v zvezi s to temo.

Cilj magistrskega dela je pregled vseh evropskih direktiv in praks v zvezi s trajnostno
mobilnostjo ter oblikovanje predlogov za vključitev trajnostne mobilnosti v razvojno
strategijo Varaždinske županije. Namen dela je oblikovanje sprejemljivih predlogov za
vključitev trajnostne mobilnosti v razvojno strategijo Varaždinske županije, da bi se
županija priključila drugim hrvaškim mestom, ki sudelujejo v podobnih projektih. S tem
bi razvila boljše okolje in življenske razmeme za svoje prebivalce.

Hipoteza:
 Varaždinska županija ima predispozicije za sprejem prometnih strategij, ki temeljijo
na trajnostni mobilnosti.

Hipotezo bomo dokazovali s preučevanjem sedanjega prometnega stanja,
transportnega stanja in stanja mobilnosti v županiji. Obiskali bomo tudi vlado županije
in Razvojno agencijo Sever za pridobitev informacij o prihodnjih načrtih za Varaždinsko
županijo na področju trajnostne mobilnosti.

Rezultati:

Na Hrvaškem ni pravne opredelitve SUMP koncepta, nacionalnih smernic za njegovo
pripravo niti povezave z nacionalnimi viri financiranja, vendar so bili opredeljeni cilji
trajnostnega razvoja in politične podpore za SUMP. Kot glavni razlog pomanjkanja
opredelitve trajnostne mobilnosti se navaja pomanjkanje usklajevanja med lokalno,
regionalno in nacionalno ravnijo. Prostorsko načrtovanje v Republiki Hrvaški obsega
analizo trajnostne mobilnosti v mestih, predstavitev projektov Adria.Move IT! in CIVITAS
Dyn@mo, predstavitev mest, ki sodelujejo v konceptu SUMP-a in predstavitev načrtov
za trajnostno mobilnost.

Načrtovanje trajnostne mobilnosti na Hrvaškem se osredotoča predvsem na mesta,
medtem ko se trajnostna mobilnost na podeželju zanemarja. V letu 2011 je prometni
sektor odgovoren za 90 % emisij toplogrednih plinov, cestni promet pa 95% prispeva k
skupnim emisijam plinov v prometu. Največji problem onesnaževanja zraka na
Hrvaškem so plavajoči delci, katerih glavni vir je promet, vendar so prisotni še nekateri
problemi kot so izignotje naravnih habitatov, posledice gradnje cest, javni prevoz nizke
kakovosti in pomanjkanje okolju prijaznih prevoznih načinov. Z ciljem spodbujanja
učinkovitega in trajnostnega prometa na Hrvaškem je razvita Strategija trajnostnega
prometa, ki vključuje ukrepe, v skladu z predpisi Evropske unije.

Dva pomembna projekta za Republiko Hrvaško so Adria.Move IT! in CIVITAS Dyna@mo.
Adria.Move IT! projekt združuje jadranska obalna mesta, ki so se zaradi specifičnih
zgodovinskih in prostorskih okoliščin soočila s vprašanji mobilnosti. CIVITAS Dyn@mo
obsega štiri evropska mesta (Aachen, Gdynija, Mallorca in Koprivnica). Poslanstvo tega
projekta je krepitev trajnostne mobilnosti.

Mesta, ki so sodelovala v konceptu SUMP-a, so Dubrovnik, Novigrad, Umag (v okviru
projekta Adria.Move IT!) in Koprivnica (v okviru projektih CIVITAS Dyn@mo in
CH4LLENGE). Rezultati za Dubrovnik, Umag in Novigrad so pokazali, da so bila vsa tri
mesta osredotočena predvsem na razvoj kolesarstva in hoje. Ukrepi ki jih je mesto
Koprivnica prevzelo z projektom CIVITAS Dyn@mo, so načrtovanje javnega prevoza,

načrt trajnostnega mestnega prometa, univerzitetni kampus brez emisij ogljikovega
dioksida, javni prevoz z nizkimi emisijami, razvoj kurikuluma trajnostnega prometa za
Univerzu v Koprivnici, program skupne porabe električnih mestnih avotomobilov.

V Republiki Hrvaški so izvedena števlina pilotska testiranja, ki so dala boljši pogled v teme
in njihov odstotek v razvoju trajnostne mobilnosti.

V zadnjem desetletju se je koncept SUMP razvil predvsem skozi EU projekte. Prav tako
je razvita nacionalna platforma za trajnostno mobilnost. Prostorsko načrtovanje v
Republiki Sloveniji obsega analizo trajnostne mobilnosti v državi, opredelitev prometnih
strategij, ki temeljijo na trajnostni mobilnosti in smernic za njihovo načrtovanje, pregled
projektov povezanih s SUMP konceptom in prikaz primerov dobrih praks.

Cestni promet se letno povečuje za 3 – 4 %. Približno 90 % skupnega tovornega in
potniškega prometa se izvaja po cestah. Več kot 75 % individualnih potovanj v državi
opravljajo zasebni avtomobili, le 25 % jih pokriva javni potniški promet. Negativni učinki
prometa so razvrščeni v pet kategorij in so to nesreče, zastoji, hrup, izpušni plini in
infrastruktura.

Proces priprave in izvajanja prometnih strategij obsega trajnostni pristop, celostni
pristop, participativni pristop, jasno vizijo, pregled vseh stroškov in strokovnost.
Potrebno je razumeti razliko med tradicionalnim in integriranim načinom načrtovanja.
Smernice za načrtovanje prometnih strategij so namenjene načrtovalcem prometa v
slovenskih občinah, svetovnih podjetjih in drugim udeležencem, ki sudelujejo pri
načrtovanju. Obsegaju 12 korakov.

Nekateri od najbolj znanih projektov povezanih s SUMP-om so izvedeni v Ljubljani,
Mariboru in občini Ljutomer. Ljubljana je sodelovala v dveh CIVITAS projektih, Mobilis in
Elan. Maribor je razvil Načrt trajnostnega prometa in sodeloval v projektu TRAMOB.
Prometna strategija občine Ljutomer ocenjena je kot najbolj uspešna v Evropi.

Republika Slovenija se lahko pohvali s številnimi primeri dobrih praks, ne samo v
Ljubljani, ampak skozi celotno državo.

Varaždinska županija se nahaja na severozahodu Republike Hrvaške in meji na
Krapinsko-zagorsku, Koprivničko-križevačku, Međimorsku županijo in Republiko
Slovenijo. Obsega 302 naselji, 22 občine in 6 mest z serdiščem v Varaždinu. Število
prebivalcev je ocenjeno na 175.951. Pregledovali bomo prometne povezave in razvitost
Varaždinske županije in mesta Varaždin. Varaždinska županija ima več pomembnih
prometnic za premikanje osebnih in tovornih vozil. Prav tako je nerazvit železniški
promet. Zato so se pojavile razvojne potrebe na področju infrastrukture. Mesto Varaždin
ima več pomombnih prometnic, ki so pomagale pri razbremenitvi centra mesta od
tovornjakov. Mesto je potencialne težave s parkiranjem vozil rešilo z gradnjo večjih
parkirišč zunaj centra mesta. Nekatera parkirišča se plačujejo, medtem ko so druga
brezplačna. Z vidika mobilnosti je poudarek na preoblikovanju mestnega avtobusnega
prometa, prihodu taksi-službe Cammeo skupine in kolesarjih: formiranje cone za pešce
skozi center mesta zaradi neprilagojene hitrosti kolesarjev in prometne nesreče, ki se je
končala z fizičnimi poškodbami enega od pešcev. Županija ima veliko težav na področju
kolesarjenja. Z vidika varstva okolja ni bilo opaziti večjih težav, ampak je v okviru tretjega
strateškega cilja, ki je povezan z zaščito okolja, oblikovana prednostna naloga ohranjanja
okolja. Ena od težav Varaždinske županije je tudi povečano število prometnih nesreč za
leto 2016. Ministrstvo za notranje zadeve je dejalo, da je glavni vzrok za nastanek
prometnih nesreč hitrost. Policijska uprava varaždinska sprejme vse potrebne ukrepe za
povečanje prometne varnosti, kot so nastanitev kamera za meritev hitrosti, vključevanje
v Nacionalni program za varnost v cestnem prometu, zbiranje otrok kolesarjev, ki nosijo
čelade, postavitev promocijskih plakatov za nošenje odsevnih telovnikov in oblikovanje
Sveta za varnost v cestnem prometu.

Analiza podatkov obsega mestno logistiko, mobilistiko in predloge. Ugotovljeno je, da je
cestna infrastruktura razvita in omogoča dobru izvedbo tovorne logistike. Poudarek je
na modernizaciji železniškega prometa in povečani uporabi železniškega tovornega
prometa, ki bi omogočala razbremenitvu županijskih cest od tovornjakov. Z vidika
mobilnosti so parkirne težave dobro rešene. Poudarja se pomembnost uvedbe pokritih

parkirnih mest za kolesa, razvoj novih in obnova obstoječih kolesarskih poti, možnost
najema kolesa za spodbujanje kolesarstva. To je mogoče doseči z izgradnjo dvosmerne
kolesarske poti, delno skozi cono za pešce. Prav tako se poudarja pomembnost obnove
infrastrukture v javnem linijskem prevozu, ki obsega obnovo mestne avtobusne postaje
in okolju prijaznih avtobusov za mestni promet ter povečanje števila linij in pogostosti
prevozov v predmestjih županije. Z vidika varstva okolja in varstva v prometu so vsi
problemi ustrezno obravnavani. Poudarek je na povečanju kakovosti zraka v mestnih
delih Varaždinske županije.

Določene prometne strategije so v direktni zvezi z trajnostno mobilnostjo. Ključna znanja
za njihovo uspešno implementacijo so vodstvena znanja. Se začne iz predpostavke, da
bo priprava prometnih strategij potekala v obdobju enega leta. Udeleženci so razvrščeni
v dve kategoriji: državna raven in županijska raven. Najpomembnejši udeleženec na
ravni države je Ministarstvo za pomorske zadeve, promet in infrastrukturo, medtem ko
so ravni županije najpomembnejši udeleženci vodstvo županije in mestna uprava mesta
Varaždin. Potrebno je narediti popoln pregled vseh razpoložljivih virov, ki se mora
ujemati z željami in potrebami vseh vpletenih zainteresiranih strani. Poudarjajo se
pomembnost vključevanja javnosti in dialog z vsemi zainteresirani strani. Nekatere
prednosti uvajanja prometnih strategij, ki temeljijo na trajnostni mobilnosti so
povečanje kakovosti življenja, fizično gibanje, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in
razvoj t.i. „Zdrave regije“. Predlaga se uvedba dveh novih strateških ciljev, povezanih z
obnovo prometne infrastrukture in razvojem, oziroma obnovo avtobusnega prometa.
Vsak od ciljev obsega prednostne naloge in določene ukrepe. Prav tako so določeni
mogoči finančni viri s področja Kohezijske politike Evropske unije, Evropske investicijske
banke in drugih virov financiranja.

Diskusija:

Gledano na trajnostno mobilnost, Republika Hrvaška je v slabšem položaju kot sosednja
Republika Slovenija. Hipoteza je potrjena: Varaždinska županija ima predispozicije za
uvedbo strategij ki temeljijo na trajnostni mobilnosti. Prav tako županija lahko sledi

trendu razvoja mesta Koprivnica in evropskim razvojnim trendom. Trajnostna mobilnost
je prihodnost boljšega delovanja, zlasti na mestnih območjih.

Ključne besede: Evropska unija, Plani trajnostne urbane mobilnosti, prometne
strategije, trajnostna mobilnost, Varaždinska županija

Implementing transport strategies based on sustainable
mobility in the County of Varaždin

Sustainable mobility is one of the key challenges for further transport development and
increasing quality of life in urban areas. The European Union (EU) encourages its
member states to develop transport strategies based on sustainable mobility through
EU funds and involvement in various projects launched by the EU Initiative. The Republic
of Croatia, as a member, is still not sufficiently involved in the development of these
strategies. Considering the division of the state into regions and counties, we have
investigated European directives related to sustainable mobility, reviewed examples of
good practices in the Republic of Slovenia and then we have drafted suggestions for
introducing such transport strategies into the Development strategy of Varaždinska
County. Taking into account the nature of a research paper, we have used descriptive
methods, compilation methods and deductive methods. With a detailed review of the
directives and good practices of the current traffic situation in Varaždinska County, we
concluded that the main focus should remain on the development of cycling, public
transport and railway as a means of carrying out freight logistics. It has been proven that
Varaždinska County has a potential to develop sustainable mobility based transport
strategies.

Keywords:  European union, Sustainable Urban Mobility Plans, transport strategies,
sustainable mobility, Varaždinska County
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

XIII
Sadržaj

POPIS KRATICA .................................................................................................................................. XVI
UVOD
.....................................................................................................................................................
1
1
TEORIJSKE OSNOVE ......................................................................................................................
3
1.1
ZAKONODAVSTVO EU .......................................................................................................................
3
1.1.1
Usluge inteligentong transporta ........................................................................................
3
1.1.2
Sigurnost na cestama .........................................................................................................
6
1.1.3
»Zelena« vozila i gorivo ....................................................................................................
12
1.1.4
Biciklizam i motociklizam .................................................................................................
20
1.1.5
Općenito o urbanoj mobilnosti .........................................................................................
22
1.1.6
Okoliš
................................................................................................................................
27
1.2
EUROPSKA PLATFORMA ...................................................................................................................
28
1.2.1
SUMP
................................................................................................................................
29
1.2.2
Alati za planiranje održive mobilnosti ..............................................................................
32
1.2.3
Financiranje putem EU .....................................................................................................
34
1.2.4
Projekti povezani sa SUMP-om ........................................................................................
36
1.3
KRATAK PREGLED TEORIJSKIH OSNOVA
................................................................................................
47
2
METODOLOGIJA..........................................................................................................................
49
3
REZULTATI ISTRAŽIVANJA ...........................................................................................................
51
3.1
PROSTORNO PLANIRANJE .................................................................................................................
51
3.1.1
Republika Hrvatska ..........................................................................................................
51
3.1.2
Republika Slovenija ..........................................................................................................
61
3.2
VARAŽDINSKA ŽUPANIJA ................................................................................................................
106
3.2.1
Opis županije ..................................................................................................................
107
3.2.2
Demografski podaci........................................................................................................
107
3.2.3
Prometna razvijenost .....................................................................................................
108
3.2.4
Analiza podataka ...........................................................................................................
126
4
DISKUSIJA ................................................................................................................................. 137
ZAKLJUČAK ........................................................................................................................................ 140
SKUP LITERATURE I IZVORA ............................................................................................................... 141

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

XIV
Kazalo slika

SLIKA 1: GRAF RAZVOJA SIGURNOSTI PROMETA NA CESTAMA (1990.-2010.)
.............................................................
11
SLIKA 2: SMRTNI SLUČAJEVI PO KATEGORIJAMA .....................................................................................................
11
SLIKA 3: POKRIVENOST TRANSPORTNIH MODOVA ALTERNATIVNIM GORIVIMA
..............................................................
16
SLIKA 4: CIKLUS PLANIRANJA SUMP-A ................................................................................................................
31
SLIKA 5: ALATNI OKVIR ZA TIDE PROJEKT ..............................................................................................................
40
SLIKA 6: PLAN PROVEDBE REVIZIJE ZA PROJEKT ADVANCE ........................................................................................
43
SLIKA 7: PRISTUP PROJEKTU SOLUTIONS
...............................................................................................................
45
SLIKA 8: UKUPNE EMISIJE ONEČIŠĆUJUĆIH TVARI  REPUBLICI HRVATSKOJ ....................................................................
53
SLIKA 9: ELEKTRIČNO VOZILO »KAVALIR« .............................................................................................................
84
SLIKA 10: ELEKTRONSKI ZASLON S INFORMACIJAMA U STVARNOM VREMENU
...............................................................
84
SLIKA 11: NATKRIVENA PARKIRNA MJESTA ZA BICIKLE .............................................................................................
91
SLIKA 12: SLIJEPA ULICA S PROLAZOM ZA PJEŠAKE I BICIKLISTE ..................................................................................
95
SLIKA 13: JEDNOSMJERNA RIMSKA CESTA U LJUBLJANI ...........................................................................................
96
SLIKA 14: OBOSTRANO SUŽAVANJE KOLNIKA
.........................................................................................................
97
SLIKA 15: SLOVENSKA CESTA U LJUBLJANI ............................................................................................................
98
SLIKA 16: BICIVLAK
..........................................................................................................................................
99
SLIKA 17: AUTOBUSNA LINIJA ZA SKUPNI PRIJEVOZ ŠKOLARACA I MJEŠTANA OPĆINE GROSUPLJE ....................................
100
SLIKA 18: VOLONTER ZAVODA SOPOTNIKI ..........................................................................................................
101
SLIKA 19: HITROSTNI OTOK U NASELJU RETEČE
....................................................................................................
102
SLIKA 20: PREVOZ.ORG ..................................................................................................................................
103
SLIKA 21: PJEŠAČKA STAZA ALPE-ADRIA ............................................................................................................
104
SLIKA 22: VLAK »ZELENI VIKEND« ....................................................................................................................
106
SLIKA 23: PODZEMNA GARAŽA NA KAPUCINSKOM TRGU I PRIKAZ PRAZNIH PARKIRNIH MJESTA ......................................
112
SLIKA 24: BESPLATNO PARKIRALIŠTE KOD FOI 2 ..................................................................................................
112
SLIKA 25: »OTOCI BRZINE« U VARAŽDINU .........................................................................................................
113
SLIKA 26: GRADSKI KOLODVOR U VARAŽDINU .....................................................................................................
114
SLIKA 27: KARTA PJEŠAČKE ZONE U VARAŽDINU ..................................................................................................
116
SLIKA 28: PJEŠAČKA ZONA U VARAŽDINU ...........................................................................................................
117
SLIKA 29: BICIKLISTIČKA STAZA
.........................................................................................................................
118
SLIKA 30: BICIKLISTIČKE STAZE IZVAN CENTRA GRADA I U OKOLNIM NASELJIMA ..........................................................
119
SLIKA 31: BICIKLISTIČKO PARKIRALIŠTEU ULICI ALOJZIJA STEPINCA ...........................................................................
119
SLIKA 32: PARKIRNA MJESTA ZA BICIKLE U VARAŽDINU..........................................................................................
120
SLIKA 33: RAZINA BUKE ZA VARAŽDIN ...............................................................................................................
122
SLIKA 34: KARTA KRITIČNIH MJESTA I KAMERA ZA KONTROLU BRZINE .......................................................................
125
SLIKA 35: KARTA POSTOJEĆE I PREDLAGANIH BICIKLISTIČKIH RUTA ...........................................................................
130
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

XV
SLIKA 36: PRIORITETI I MJERE STRATEŠKOG CILJA RAZVOJ PROMETNE INFRASTRUKTURE
...............................................
134
SLIKA 37: PRIORITETI I MJERE STRATEŠKOG CILJA RAZVOJ I OBNOVA AUTOBUSNOG PROMETA .......................................
135

Kazalo tablica

TABLICA 1: KATEGORIJE HIBRIDNIH ELEKTRIČNIH VOZILA, S OBZIROM NA NAČIN PUNJENJA
..............................................
22
TABLICA 2: TEME I NJIHOV UDIO U PLANOVIMA ODRŽIVE URBANE MOBILNOSTI ............................................................
61
TABLICA 3: PODACI O DULJINI CESTA I PRUGA U SLOVENIJI .......................................................................................
64
TABLICA 4: NEGATIVNE NUSPOJAVE PROMETA ......................................................................................................
65
TABLICA 5: SLIČNOSTI I RAZLIKE KOD TRADICIONALNOG I INTEGRIRANOG PLANIRANJA PROMETA
......................................
67
TABLICA 6: ZNANJA ZA INTEGRIRANO PLANIRANJE PROMETA ....................................................................................
70
TABLICA 7: PRIMJER SUDIONIKA U LJUBLJANI ........................................................................................................
71
TABLICA 8: PRIMJERI ALATA ZA UKLJUČIVANJE JAVNOSTI
..........................................................................................
73
TABLICA 9: POKAZATELJI I VRIJEDNOSTI ZA WEST YORKSHIRE ...................................................................................
78
TABLICA 10: BROJ STANOVNIKA VARAŽDINSKE ŽUPANIJE PREMA DOBNIM SKUPINAMA
................................................
108
TABLICA 11: CESTOVNA OPREMLJENOST GRADA VARAŽDINA
..................................................................................
111
TABLICA 12: BROJ PUTNIKA PREMA VRSTAMA PRIJEVOZA U VARAŽDINU ...................................................................
114
TABLICA 13: RAZINA ONEČIŠĆENJA U ZONI HR 1 .................................................................................................
121
TABLICA 14: BROJ PROMETNIH NESREĆA I KATEGORIJE U VARAŽDINSKOJ ŽUPANIJI
......................................................
123
TABLICA 15: BROJ PROMETNIH NESREĆA I PREKRŠAJA U NADZORU PROMETA PREMA UZROCIMA ...................................
124

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

XVI
Popis kratica

CEMR
Vijeće europskih općina i regija
CNG

Stlačeni prirodni plin
CO

Ugljikov monoksid
CO2

Ugljikov dioksid
CV

Ciljana vrijednost za prizemni ozon
DPP

Donji prag procjene
EACI

Izvršna agencija za konkurentnost i inovacije
EU

Europska unija
GPP

Gornji prag procjene
GTL

Gas-To-Liquid
GV

Granična vrijednost
H2

Vodik
H2NG
Smjesa vodika i NG/biometana
ICT

Informacijski i komunikacijski sustav
ICLEI
Lokalne vlasti za održivost u Europi
ITS

Inteligentni transportni sustavi
LNG

Ukapljeni prirodni plin
LPG

Ukapljeni naftni plin
LPP

Pružatelj usluga javnog putničkog prijevoza u Ljubljani
NH3

Amonijak
NMHC
Ne-metanski ugljikovodici
NMVOC
Ne-metanski hlapljivi organski spoj
NO2

Dušikov (IV) oksid
NOx

Dušikovi oksidi
Pb

Olovo
PM

Krute čestice
PU

Policijska uprava
SO2

Sumporov (IV) oksid
SUMP
Plan održive urbane mobilnosti
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

XVII
TEN-T
Trans-europska transportna mreža

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

1
Uvod

Ekologija danas igra važnu ulogu u svim sektorima gospodarstva, uzimajući u obzir
trenutnu situaciju u svijetu. Jedan od tih sektora također je i promet, odnosno transport.
Zbog sve veće njezine važnosti, Europska unija (u nastavku EU) radi, ulaže, financira i
planira prometne strategije koje se temelje na održivoj mobilnosti. Održiva mobilnost je
kao kretanje ljudi i tereta bez posljedica na okoliš i ljudsko zdravlje.

Promet je jedan od odgovornih sektora za štetne emisije ugljikovog dioksida (u nastavku
CO2), a samim time predstavlja jednog od najvećih zagađivača Zemljine atmosfere. Osim
štetnih emisija, odgovoran je i za smanjenu kvalitetu života u gradu, kroz buku i
prometnu zagušenost. EU u velikoj mjeri potiče na prijevoz ekološki »čistim« vozilima,
biciklizam i pješačenje, korištenje javnog prijevoza kao mjere smanjenja štetnog utjecaja
prometa na okoliš i život u urbanim područjima.

U prvom dijelu rada pregledat ćemo europske direktive i pravilnike kojima su regulirana
sva bitna pitanja s područja prometa i održive mobilnosti (obuhvaća inteligentni
transport, biciklizam, »zelena« vozila, sigurnost na cestama i okoliš) te predstaviti
koncept planova održive mobilnosti, Europsku platformu za održivu mobilnost i
provedene projekte koji obuhvaćaju ista ili slična područja.

Predstavit ćemo metode rada koje su, s obzirom na temu rada, uglavnom deskriptivne
prirode, postaviti cilj i hipotezu kako bismo se lakše fokusirali na bitne činjenice.

Rješenja rada odnose se na predstavljanje prostornog planiranja u Republici Sloveniji i
Hrvatskoj te samu Varaždinsku županiju. Kroz prostorno planiranje u Republici Hrvatskoj
analizirat ćemo trenutno stanje na području održive mobilnosti (mjere za povećanje
održive mobilnosti, razinu esmisija...). Također ćemo predstaviti dva važna projekta za
Hrvatsku – Adria.MoveIT! i CIVITAS Dyn@mo. Adria.MoveIT je okupio primorske
gradove kojima su se javljali problemi mobilnosti zbog prostornih i povijesnih
specifičnosti, dok se CIVITAS Dyn@mo bavi planovima održive mobilnosti u četiri
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

2
europska grada. Također ćemo predstaviti Dubrovnik, Umag, Novigrad i Općinu Lopar
kao mjesta koja sudjeluju u konceptu Planova održive urbane mobilnosti (u nastavku
SUMP) i navesti planove za održivu mobilnost u budućnosti. Kroz prostorno planiranje u
Republici Sloveniji također ćemo prikazati analizu održive mobilnosti koja uključuje
predstavljanje Rezolucije o prometnoj politici RS i njezine ciljeve, podatke o cestovnoj
infrastrukturi, emisijama i nesrećama. Prikazat ćemo integrirane prometne strategije i
pobliže objasniti smjernice za njihov razvoj. Osim spomenutog, predstavit ćemo projekte
povezane sa SUMP-om. Projekte i SUMP ćemo predstaviti na temelju Općine Ljutomer i
njezinih prometnih strategija, Ljubljane, koja je sudjelovala u dva CIVITAS projekta –
Mobilis i Elan, te Maribora, koji se uključio u projekt TRAMOB. Na kraju ćemo predstaviti
primjere dobrih praksi diljem države.

Posljednji dio rješenja odnosi se na Varaždinsku županiju. Opisat ćemo županiju,
predstaviti njezino demografsko stanje, prometnu povezanost i razvijenost (od
motoriziranog cestovnog i željezničkog prometa do biciklizma i pješačenja). Na kraju
ćemo prikupljene podatke analizirati i dati prijedloge za uvođenje prometnih strategija
temeljenih na održivoj mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

3
1 Teorijske osnove

Teorijske osnove podijeljene su u dva dijela. Prvi dio odnosi se na pregled zakonodavstva
i pravilnika EU vezanih za održivu mobilnost i uvođenje ekološki prihvatljivih načina
kretanja ljudi u urbanim područjima. Drugi dio teorijskih osnova odnosi se na definiranje
pojmova kao što su SUMP i njegovi alati. Osim definicije ključnih pojmova, pregledat
ćemo Europsku platformu za održivu mobilnost, projekte koji se temelje na održivoj
mobilnosti i mogućnosti financiranja takvih projekata putem EU fondova.

1.1
 Zakonodavstvo EU

EU je definirala određene zakone i politike vezane za održivu urbanu mobilnost i njezino
planiranje, koji uključuju sve zakonske okvire i ciljana područja. Zakoni i politike odnose
se na šest područja (»Zakonodavstvo i politike EU« [Eltis], b. d.):
 usluge inteligentnog transporta;
 sigurnost na cestama;
 »zelena« vozila i gorivo;
 biciklizam i motorizam;
 općenito o urbanoj mobilnosti;
 okoliš.

1.1.1 Usluge inteligentong transporta

Privatna i poslovna putovanja danas su moguća, uobičajena i dostupna te se broj ljudi u
Europi stalno povećava. Internet je dodatno razvio planiranje načina putovanja i
rezervaciju karata te je zamijenio turističke agencije kao tradicionalna sredstva
dobivanja informacija o različitim putovanjima. S internetom i pametnim telefonima kao
današnjim sredstvima visokopersonaliziranih informacijskih i prijevoznih usluga, imamo
pristup tim informacijama, vezano za različite vrste transporta. Drugim riječima, radi se
o multimodalnim informacijama, odnosno važnom faktoru za pametnu mobilnost od
vrata do vrata. Ugradnjom prometnih informacija u stvarnom vremenu, multimodalna
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

4
informacija također omogućuje predviđanje mogućih kašnjenja te poboljšava
pouzdanost. Multimodalne prometne informacije i planiranje imaju visoke potencijalne
socijalne, ekološke i ekonomske prednosti. Ove usluge osiguravaju kvalitetnija rješenja,
povezana s korisničkim potrebama za mobilnošću, a radi se o (»Towards a roadmap for
delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing services«
[European Commission], 2014):
 bolje informiranim odlukama jer su putnici upoznati sa svim mogućim opcijama
putovanja, dopuštajući im najbolji izbor, prilagođen njihovim potrebama (npr.
prijevozno sredstvo, ruta, vrijeme putovanja, cijena, utjecaj na okoliš) i njihovo
putovanje je ispunjeno pružanjem pouzdanih informacija;
 uslugama koje promiču inkluzivniju mobilnost, prilagođenu putnicima s posebnim
potrebama, kao što su osobe s invaliditetom ili smanjenom pokretljivošću.

Multimodalne prijevozne informacije i planiranje također omogućuju (»Towards a
roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing
services« [European Commission], 2014):
 bolju modalnu integraciju i održivost te omogućuju putnicima izbor najprikladnijeg
načina prijevoza;
 veću fleksibilnost u slučaju zagušenja, odnosno putnici dobivaju informacije o
različitim rutama što omogućuje bolje korištenje prometne infrastrukture;
 više otpornosti u slučaju velikih poremećaja, odnosno informacijske usluge mogu
poboljšati kontinuitet mobilnosti i dopuštaju transportnom sustavu učinkovitiji
odgovor.

Multimodalne prometne informacijske i projektantske usluge nude prednosti za šire
gospodarstvo, jer pružaju nove poslovne prilike za davatelje usluga te stvaraju nova
radna mjesta u vrlo dinamičnom sektoru. Omogućuju novi oblik biljetiranja na mobilnim
uređajima, radeći time novi korak prema besprijekornim transportnim sustavima
(»Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning
and ticketing services« [European Commission], 2014).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

5
S vizijom besprijekorne mobilnosti od vrata do vrata, Bijela knjiga o transportu naglašava
potrebu za dodatnim integracijama različitih načina prijevoza, kako bi mobilnost postala
što učinkovitija. Ključni cilj je postaviti okvir za multimodalne prijevozne informacije
diljem EU. Usluge upravljanja i plaćanja moraju postati operativne do 2020. godine.
Akcija 22 predlaže integriranje različitih načina prijevoza u svrhu postizanja
besprijekorne mobilnosti te podržava razvoj multimodalnih putnih informacija,
planiranja i obračuna usluga. Akcijski plan za razvoj inteligentnih transportnih sistema (u
nastavku ITS) u cestovnom prometu i njegova sučelja usvojeni su 16. prosinca 2008.
godine. Direktiva 2010/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća usvojena je 7. srpnja 2010.
godine, a govori o okviru za uvođenje ITS-a u područje cestovnog prometa te o sučeljima
drugih načina transporta, povezanim s multimodalnim prijevoznim informacijama i
planiranjem. ITS akcijski plan u Akcijskom području 1, naziva Optimalno korištenje cesta
prometa i putnih usluga, sadržava specifično djelovanje politike koje se odnosi na
poticanje razvoja nacionalnih multimodalnih putnih planera od vrata do vrata, uzimajući
u obzir javne prijevozne alternative te njihovu međusobnu povezanost na razini cijele
Europe. ITS Direktiva u Prioritetno područje I, naziva Optimalno korištenje cesta,
prometa i putnih podataka uključuje prioritetne akcije o pružanju multimodalnih
prometnih informacijskih usluga na razini cijele EU i prioritetno djelovanje o pružanju
prometnih informacijskih usluga u realnom vremenu, također na razini cijele EU. Obje
akcijske specifikacije mora usvojiti Europska komisija. Na neformalnom ministarskom
sastanku o prometu i telekomunikacijama održanom 17. srpnja 2012. u Nikoziji (Cipar),
ministri su istaknuli potrebu za dostupnošću i pristupačnošću do prethodno spomenutih
podataka kako bi se osigurala interoperabilnost, s obzirom na temeljnu ulogu podataka
u daljnjem razvoju proizvoda i usluga koje doprinose pouzdanijem multimodalnom
integriranom prometnom sustavu. Europska komisija i Vijeće pozvani su istražiti bolje
načine dostupnosti prometnih podataka. U europskim zemljama, regijama i gradovima
trenutno je dostupno više od stotinu multimodalnih planera putovanja. Neki od njih
razvijeni su u sklopu EU projekata, dok druge pružaju različiti prijevoznici, startup
organizacije ili organizacije koje se temelje na javno-privatnom partnerstvu. Ove usluge
uključuju široku paletu mogućnosti, poput usporedbi rasporeda, cijena, izračuna CO2
emisija kod putovanja i sl. (»Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal
travel information, planning and ticketing services« [European Commission], 2014).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

6
Postoje i određene barijere, a to su (»Towards a roadmap for delivering EU-wide
multimodal travel information, planning and ticketing services« [European
Commission], 2014):
 nedovoljna pristupačnost multimodalnih putnih i prijevoznih podataka;
 nedovoljna dostupnost kvalitetnih multimodalnih putnih i prijevoznih podataka;
 nedostatak interoperabilnih formata podataka i protokola za razmjenu tih podataka;
 suradnja između sudionika.

Potrebno je prijeći spomenute izazove i barijere u svrhu dostizanja besprijekorne
mobilnosti od vrata do vrata.

Postoji potreba za integriranim pristupom, pa su buduće aktivnosti usmjerene na
stvaranje klime koja se temelji na okviru, strukturiranom po šest osi (»Towards a
roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and ticketing
services« [European Commission], 2014):
 osiguranje jednakosti i poštenja u pristupu multimodalnim putnim i prijevoznim
podacima;
 poboljšanje dostupnosti kvalitetnih multimodalnih putnih i prijevoznih podataka;
 interoperabilni, usklađeni formati podataka i protokoli razmjene tih podataka;
 promicanje povezivanja postojećih usluga;
 olakšana i učinkovita suradnja između sudionika;
 ukazivanje na prednosti multimodalnih prijevoznih informacija i planiranja te usluga
kupnje karata.

1.1.2 Sigurnost na cestama

Europska komisija pokrenula je strategije analize sigurnosti na nacionalnim cestama,
slijedeći orijentacijsku politiku sigurnosti prometa na cestama 2011-2020. Mnogo
primjera dobrih praksi, planiranja i akcija sigurnosti cestovnog prometa pokazalo se kao
vrijedno za razmjenu između država članica. Postojanje kvalitetne strategije sigurnosti
na nacionalnim cestama može biti pokazatelj da je sigurnost u prometu pitanje na
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

7
političkom planu. Dobro osmišljen plan predstavlja alat identifikacije akcija sigurnosti
prometa na cestama za odgovorne vlasti, koje svoj posao žele obavljati odgovorno. Plan
sigurnosti prometa na cestama također može biti alat za odgovornost i transparentnost
te komunikaciju s građanima. Većina država članica EU već je usvojila strategije
sigurnosti prometa na cestama ili je u postupku njihove implementacije i primjene. Neke
od tih država posjeduju dokumente vezane za tu tematiku, kao zasebnu papirologiju ili
povezane u cjelinu. Ti dokumenti mogu sadržavati različite stvari. Može se raditi o
ocrtavanju vizije strategije sigurnosti prometa na cestama i strateških ciljeva uz dobro
razrađenu analizu problema. Također, može biti uključen akcijski plan sigurnosti
prometa na cestama, s popisom svih aktivnosti koje se moraju provesti, formirajući na
taj način program rada. Osim toga, može biti uključen i nacionalni plan provedbe
sigurnosti prometa na cestama, na razini cijele države. Neke od država članica posjeduju
komplementarni plan koji se odnosi na sigurnost određenih grupa koje koriste cestovni
promet, vrste cesta ili problema sigurnosti cestovnog prometa, npr. odvojeni plan
sigurnosti za motocikle. Druge države pak su odlučile kako ne žele tradicionalni plan
sigurnosti prometa na cestama, već njime upravljaju pomoću postavljenih ciljeva i
pokazatelja uspješnosti (»Road safety planning« [Eltis], 2014).

Analiza (1. dio): planiranje aspekata i formata strategija

Radi se o preliminarnoj analizi koja proizlazi iz načela menadžmenta baziranog na
rezultatima, preporučenih u ISO standardu o upravljanju sigurnosti cestovnih sustava1,
konačnim izvještajima DaCoTa projekta2, izvješću Europskog vijeća za sigurnost prometa
o upravljanju sigurnosti prometa na cestama iz 2006. i 2012. godine, izvješću Bliss i Breen
za svjetsku banku, objekt sigurnosti prometa na cestama u 2009. godini, engleskog
naziva World Bank Global Road Safety Facility3 i za Svjetsku zdravstvenu organizaciju.

1 Ref br: ISO 39001:2012.
2 EU projekt o sigurnosti prometa na cestama. DaCoTa projektni tim skupio je i analizirao podatke
povezane sa sigurnošću prometa na cestama u 30 europskih država. Cilj je bio podijeliti prednosti ovog
istraživanja i alate za donošenje odluka, u svrhu smanjenja broja žrtava prometnih nesreća na cestama.
Projekt je priveden kraju.
3 Program globalnog partnerstva, koji primjenjuje Svjetska banka, osnovan 2006. godine sa zadatkom
rješavanja problema sve većih smrtnih slučajeva i ozljeda u prometnim nesrećama u zemljama s niskim i
srednjim dohotkom.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

8
Većina država članica u određenoj mjeri koristi pristup menadžmenta baziranog na
rezultatima. Ova metoda ima nekoliko prednosti, povezanih s jasnoćom,
transparentnošću i odgovornošću (»Road safety planning« [Eltis], 2014).

Dobre prakse planiranja za nacionalne strategije država članica (»Road safety planning«
[Eltis], 2014):
 dugoročno planiranje pruža osnovu za dugoročne napore;
 primjena sustava sigurnog pristupa;
 korištenje naučenog kako bi se izoštrio akcijski plan iz razdoblja jedne strategije do
razdoblja druge strategije;
 veza između analize problema i prioriteta djelovanja kako bi se napravile prave
stvari;
 znanstveni izbor mjera daje legitimitet;
 korištenje prognoza i procjene rizika za pripremu scenarija »najgoreg slučaja« (engl.
worst case scenario);
 strateški ciljevi motiviraju sudionike;
 operativni ciljevi pomažu ustredotočiti se na posao;
 izlazni ciljevi dodaju transparentnost;
 zadaci odgovornosti i jasni rokovi olakšavaju provedbu;
 procjena troškova i definirani izvori financiranja čine radnje realnima;
 mehanizmi praćenja i ocjenjivanja su alati za odgovornost;
 inkluzivni pristup mobiliziranju sudionika;
 transparentnost za odgovornost i sudjelovanje građana.

Analiza (2. dio): sadržaj akcijskog plana

Države članice moraju izabrati i učiniti prioritetnim one akcije sigurnosti na cestama koje
najbolje odgovaraju glavnim problemima na njihovim cestama. Ne postoji jedinstveno
rješenje za planiranje sigurnosti na cestama koje bi savršeno odgovaralo svim državama
članicama. Glavni razlog tome je činjenica da se potrebe svake države mijenjaju kroz
određeno vremensko razdoblje (»Road safety planning« [Eltis], 2014).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

9
Edukacija i usavršavanje sudionika u prometu (»Road safety planning« [Eltis], 2014):
 alternativni kanali dosezanja širih ciljnih skupina: e-učenje, internetski priručnici i
socijalne medijske kampanje;
 »sigurnosne dvorane« za obuku vozača;
 redovite kampanje podizanja svijesti;
 mobilizacija sudionika za partnersku edukaciju o sigurnosti prometa na cestama;
 usredotočenost na rastresenu vožnju i rastresene sudionike u prometu.

Izvršenje prometnih pravila (»Road safety planning« [Eltis], 2014):
 edukacija vozača koji odlaze u inozemstvo;
 odsjek kontrole brzine vožnje;
 neposredna povratna sprega za prekršitelje;
 mapiranje »crnih točaka« brzine.

Sigurnosna infrastruktura (»Road safety planning« [Eltis], 2014):
 upravljanje sigurnošću infrastrukture na nacionalnim cestama;
 čvorišta pretvorena u kružne tokove;
 barijere na autocestama koje štite motocikliste.

Sigurnosna vozila (»Road safety planning« [Eltis], 2014):
 promoviranje sigurnosnih vozila pomoću javne nabave;
 tehnički pregledi za mopede.

Korištenje modernih tehnologija (»Road safety planning« [Eltis], 2014):
 ITS za upravljanje brzinom;
 automatsko sakupljanje i procesiranje podataka;
 upotreba alkoholnih sklopka za paljenje;
 primjena sigurnosnih sustava unutar vozila.

Usluge hitne pomoći (»Road safety planning« [Eltis], 2014):
 ciljevi za smanjenje broja teško ozlijeđenih;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

10
 povezivanje s bolničkim i policijskim podacima.

Osjetljivi sudionici u prometu (»Road safety planning« [Eltis], 2014):
 zone s ograničenjem brzine na 30 km/h u stambenim i drugim kritičnim mjestima;
 usredotočenost na osjetljive sudionike u prometu, tzv. kod de la rue;
 visoki rizici za područja u kojima se kreću djeca, tzv. the Child Accident Atlas;
 planovi sigurnosti na gradskim cestama;
 kampanje za povećano korištenje reflektirajućih naprava.

Vodič za sigurnost na cestama Europe 2011-2020

Bez obzira na prethodno postignut uspjeh kroz programe koje je pokrenula EU, europske
ceste još uvijek su daleko od sigurnih cesta. U 2009. godini na europskim cestama je
poginulo 35.000 ljudi, a 1,7 milijuna ljudi bilo je ozlijeđeno. Novorazvijeni vodič za
sigurnost na cestama Europe do 2020. godine trebao bi smanjiti smrtnost za 50 %. Kako
bi se to postiglo, potrebno je sudionike, ceste i vozila učiniti sigurnima kroz različite
mjere, poput nacionalne suradnje, podjele najboljih praksi, istraživanja i studije,
kampanja podizanja svijesti i u nekim slučajevima regulacije. EU je provela ovu akciju
kako bi nadogradila prošli uspjeh. EU je pokrenula program sigurnosti na cestama 2001-
2010, koji je spasio 78.000 života. Sigurnost prometa na cestama je zajednički problem
svih država EU. EU može pomoći svim nacionalnim vladama u zajedničkom djelovanju i
podjeli potrebnih podataka (»Towards a European road safety area: policy orientations
on road safety 2011-2020« [European Commission], 2010).

Slika 1 prikazuje razvijanje sigurnosti prometa na cestama od 1990. do 2010. godine,
odnosno broj smrtno stradalih u prometnim nesrećama. Također su brojčano prikazani
ciljevi EU, postavljeni do 2010. godine.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

11
Slika 1: Graf razvoja sigurnosti prometa na cestama (1990.-2010.)

Izvor: »Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011-
2020«, str. 3, 2010

Slika 2 prikazuje postotak smrtnih slučajeva po kategorijama, u razdoblju od 2001. do
2008. godine.

Slika 2: Smrtni slučajevi po kategorijama

Izvor: »Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011-
2020«, str. 11, 2010

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

12
EU je postavila strateške ciljeve koje želi dostići u određenom vremenskom razdoblju, a
to su (»Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011-
2020« [European Commission], 2010):
 poboljšanje edukacije i obuke sudionika u prometu;
o predispitno učenje;
o ispit za dobivanje vozačke dozvole;
o postispitna edukacija;
 povećanje provođenja cestovnih pravila;
o prekogranična razmjena informacija s područja sigurnosti prometa na cestama;
o kampanje provođenja cestovnih pravila;
o tehnologija vozila koja pomaže u provođenju cestovnih pravila;
o nacionalni ciljevi provođenja cestovnih pravila;
 veća sigurnost cestovne infrastrukture;
 sigurnija vozila;
o vozila današnjice;
o vozila budućnosti;
 promocija korištenja modernih tehnologija u svrhu povećanja sigurnosti prometa na
cestama;
 poboljšanje usluga hitne pomoći;
 zaštita osjetljivih sudionika u prometu;
o motociklisti;
o pješaci i biciklisti;
o stariji i osobe s ograničenom mogućnosti kretanja.

1.1.3 »Zelena« vozila i gorivo

Zakonodavstvo vezano za vozila veoma je opširno. Obuhvaća »čista« i energetski
učinkovita vozila, »čisti« pogon za transport (Europska strategija o alternativnim
gorivima), standarde emisija za laka vozila, CO2 emisije i emisije ostalih stakleničkih
plinova, efikasnost goriva te različite druge direktive, vezane za vozila i gorivo
(»Zakonodavstvo i politike« [Eltis], b. d.).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

13
Fokusirat ćemo se na financijske poticaje za »čista« i energetski učinkovita vozila, »čisti«
pogon za transport, standarde emisija CO2 za laka vozila, »čista« i energetski učinkovita
cestovna vozila i standarde učinaka emisija za nova osobna vozila te benzin, dizelsko ulje
i plin kao pogon za kretanje vozila.

Financijski poticaji za »čista« i energetski učinkovita vozila

Razvoj i implementacija vozila koja se smatraju »čistim« i energetski učinkovitim jedan
je od alata za smanjenje utjecaja prometa na okoliš i jačanje europske automobilske
industrije. U tu svrhu, Europska komisija je u Priopćenju 2010. pod nazivom Europska
strategija čistih i energetski učinkovitih vozila predstavila strategiju za poticanje razvoja
i absorpcije vozila koja imaju mali utjecaj na okoliš. Osim 40 konkretnih mjera koje će se
koristiti, Priopćenje sadržava i pravila koja je potrebno poštovati kod izrade financijskog
plana za implementaciju »čistih« i energetski učinkovitih vozila. Također je spomenuto
jačanje koordinacije tih programa, kako bi se osigurala njihova učinkovitost te spriječilo
narušavanje unutarnjeg tržišta. Europsko vijeće i Parlament izrazili su svoju snažnu
potporu smjernicama i na zahtjev Vijeća organizirane su konzultacije s državama
članicama. Proces je započeo 21. rujna 2010. godine, seminarom na kojem je nekoliko
država članica predstavilo svoja dosadašnja iskustva s financijskim poticajima kako bi se
definirale najbolje prakse. Nakon toga, uslijedila je rasprava u ponovno pokrenutoj
skupini naziva CARS 214, o visokoj razini održivog rasta i konkurentnosti automobilske
industrije EU. Definirana su zajednička načela za izradu shema financijskih poticaja te
razvoj financijskih smjernica na temelju definiranih pravila. Konačni izvještaj skupine
CARS 21 usvojen je 6. lipnja 2012. godine. U dvjema regulativama EU, vezanim za emisije
CO2 za nove osobne automobile (Regulativa (EU) 443/2009) i dostavna vozila (Regulativa
(EU) 510/2011), izražena je potreba za pružanjem ciljanih fiskalnih mjera usmjerenih na
olakšavanje bržeg prodora energetski učinkovitih vozila. U priopćenju iz 2007. godine,
»o rezultatima revizije strategije zajednice 2007. za smanjenje emisija CO2 iz osobnih
vozila i lakih komercijalnih vozila (COM(2007) 19 final)« izražen je poticaj za provedbu
konkretnih fiskalnih poticaja kojima će se potaknuti potražnja za energetski učinkovitim

4 Konkurentni automobilski regulatorni sustavi za 21. stoljeće.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

14
vozilima i olakšati implemencaija vozila s niskim emisijama CO2. Strategija o
alternativnim gorivima za Europu, uključujući potrebnu infrastrukturu, bila je objavljena
2011. godine u Bijeloj knjizi o transportu (»Guidelines on financial incentives for clean
and energy efficient vehicles« [European Commission], 2013).

EU je usvojila mnoge političke mjere na nacionalnoj i regionalnoj razini te na taj način
potiče razvoj i dobavu »čistih« vozila kroz regulatorne inicijative te financiranje razvoja i
inovacija. Poticaji mogu podržati apsorpciju tržišta energetski učinovitih vozila na dva
načina (»Guidelines on financial incentives for clean and energy efficient vehicles«
[European Commission], 2013):
 s pull-efektom kroz jačanje potrošačke potražnje za vozilima;
 s push-efektom, čineći ga privlačnijim za proizvođača, koji potom poduzima
određene mjere razvoja.

Smjernice su podijeljene u dva dijela – obvezne i preporučene principe. Obvezni principi
su (»Guidelines on financial incentives for clean and energy efficient vehicles«
[European Commission], 2013):
 nediskriminacija;
 propisi, koje je odobrila zajednica;
 pravila o državnim potporama;
 javna nabava;
 obavijesti u skladu s Direktivom 98/34/EC5.

Preporučeni principi uključuju (»Guidelines on financial incentives for clean and energy
efficient vehicles« [European Commission], 2013):
 tehnološku neutralnost;
 uobičajene izvedbene kriterije;
 proporcionalnost;
 veličinu poticaja;

5 Direktiva kojom se utvrđuje postupak za pružanje informacija na području tehničkih normi i propisa.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

15
 povezanost s relevantnim propisom EU, koji određuje granicu dozvoljenih emisija
CO2.

»Čisti« pogon za transport

Europa je visokoovisna o uvozu nafte kako bi se osigurala mobilnost. U 2010. godini,
nafta je predstavljala 94 % potrošene energije za transport, s 55 % najvećeg potrošača,
od čega se 84 % uvozi. U 2011. godini račun je iznosio 1 milijardu eura dnevno, što je
dovelo do značajnog deficita u trgovinskoj bilanci EU, od 2,5 % BDP-a. Učinak ovisnosti
nafte u europskom gospodarstvu postao je prevelik da bi ga se zanemarivalo. Strategija
prometnog sektora nalaže postupnu zamjenu nafte alternativnim gorivima i izgradnju
potrebne infrastrukture koja bi mogla donijeti uštede na području uvoza nafte, u iznosu
od 4,2 milijarde eura godišnje, s početkom u 2020. godini. U 2030. godini predviđa se
povećanje uštede na iznos od 9,3 milijarde eura godišnje. Potpora razvoju tržišta
alternativnih goriva i ulaganja u njihovu infrastrukturu potaknut će rast i širok spektar
novih radnih mjesta diljem EU. Trenutno, razvoj tržišta alternativnih goriva još je uvijek
zadržan tehnološkim i poslovnim barijerama, neprihvaćanjima potrošača i nedostatkom
odgovarajuće infrastrukture. Sadašnji visoki troškovi inovativnih aplikacija za
alternativna goriva posljedica su nabrojenih nedostataka. Neke od država članica već su
usvojile ambiciozne planove razvoja alternativnih goriva te pokrenule inicijative o
infrastrukturi. Napredak je vidljiv. U drugim su državama inicijative tek u fazi rasprave i
napredak je spor. Ipak, zajednički cilj kompletne EU je iskoristiti potencijal alternativnih
goriva u transportu. Strateški pristup EU za zadovoljenje dugoročnih potreba svih oblika
prijevoza mora izraditi sveobuhvatnu kombinaciju alternativnih goriva. U strategiji
moraju biti uključene sve opcije, na dajući prednost bilo kojem gorivu i čuvajući
tehnološku neutralnost (»Clean Power for Transport: A European alternative fuels
strategy« [European Commission], 2013).

Među alternativna goriva koja se mogu koristiti u transportu i mobilistici spadaju (»Clean
Power for Transport: A European alternative fuels strategy« [European Commission],
2013):
 ukapljeni naftni plin (u nastavku LPG);
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

16
 prirodni plin, uključujući biometan;
o ukapljeni prirodni plin (LNG);
o stlačeni prirodni plin (CNG);
o Gas-To-Liquid (GTL);
 elektricitet;
 tekuća biogoriva;
 hidrogen.

Pokrivenost svih transportnih modova i alternativnih goriva prikazana je na Slici 3.

Slika 3: Pokrivenost transportnih modova alternativnim gorivima

Izvor: »Clean Power for Transport: A European alternative fuels strategy«, str. 4, 2013

Prioritetna područja za daljnje djelovanje EU su (»Clean Power for Transport: A
European alternative fuels strategy« [European Commission], 2013):
 obraćanje pažnje na infrastrukturu alternativnih goriva;
 razvoj uobičajenih tehničkih specifikacija;
 obraćanje pažnje na prihvaćanje korisnika;
 obraćanje pažnje na tehnološki razvoj.

Standardi emisija CO2 za laka vozila

Konvencija Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, koju je odobrila Europska
zajednica, Odlukom Vijeća 94/69/EC nastoji stabilizirati koncentraciju stakleničkih
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

17
plinova u atmosferi na razinu koja će spriječiti opasno antropogeno uplitanje u klimatski
sustav. U svrhu zadovoljenja ovog cilja, ukupni globalni godišnji porast središnje
površinske temperature ne smije prelaziti 2 °C. Politike i mjere moraju se implementirati
ne samo na razini država članica, već na razini kompletne EU, u svim sektorima
europskoga gospodarstva. Ciljevi unije koji obuhvaćaju nova vozila daju proizvođačima
s većim sigurnosnim planiranjem i fleksibilnosti priliku da zadovolje zahtjeve za
smanjenjem CO2. U postavljanju standarda emisija plinova, u obzir je potrebno uzeti
implikacije za tržište, konkurentnost proizvođača, izravne i neizravne poslovne troškove
i beneficije u smislu poticanja na inovacije, smanjenje potrošnje goriva i troškova goriva.
U svrhu održavanja raznolikosti lakih komercijalnih vozila i njihove sposobnosti
zadovoljavanja različitih potreba potrošača, ciljevi za smanjenje emisija CO2 moraju se
formirati prema korisnosti vozila na linearnoj osnovi. Masa je odgovarajući parametar
za opis korisnosti koji omogućuje povezanost sa sadašnjim emisijama te time rezultira
realističnim i konkurentnim neutralnim ciljevima. Podaci o masi lako su dostupni.
Podatke o alternativnim korisničkim parametrima kao što su otisak i nosivost treba
prikupljati kako bi se olakšalo dugoročno ocjenjivanje pristupa na korisničkoj bazi. Ova
regulacija aktivno promovira ekoinovacije i ubraja budući tehnološki razvoj koji može
dugoročno poboljšati konkurentnost europske automobilske industrije te stvoriti
kvalitetnija radna mjesta (Uredba 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11.
svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska
vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i
lakih gospodarskih vozila (Sl. l. EU, L 145/1)).

»Čista« i energetski učinkovita cestovna vozila

Direktiva o »čistim« i energetski učinkovitim vozilima zahtijeva ugovaranje s vlastima,
ugovornim subjektima i određenim operaterima da pri kupnji vozila za cestovni promet
uzmu u obzir energetiku i utjecaj vozila na okoliš, uključujući potrošnju energije i emisije
CO2. Ciljevi su poticaj i promicanje »čistih« i energetski učinkovitih vozila na tržištu te
poboljšanje doprinosa prometnog sektora na politiku zaštite okoliša, klimatskih i
energetskih zajednica (Direktiva 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23.
travnja 2009. o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prometu
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

18
(Sl. l. EU, L 120/5, u nastavku Direktiva EP i V o promicanju čistih i energetski učinkovitih
vozila u cestovnom prometu)).

Operativna energija i utjecaji na okoliš, uzeti u obzir, moraju obuhvaćati sljedeće
(Direktiva EP i V o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom
prometu):
 potrošnja energije;
 emisije CO2;
 emisije dušikovih oksida (u nastavku NOx), nemetanskih ugljikovodika (NMHC) i
krutih čestica.

Operativni troškovi potrošnje energije vozila računaju se prema sljedećoj metodologiji
(Direktiva EP i V o promicanju čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom
prometu):
 potrošnja goriva po kilometru vozila uračunava se u jedinicama potrošnje energije
po kilometru, bez obzira na to je li to dano neposredno (slučaj za električna vozila) ili
ne;
 koristi se jedna novčana vrijednost po jedinici energije;
 operativni trošak potrošnje energije vozila računa se množenjem kompletne
prijeđene kilometraže.

Standardi učinaka emisija za nove osobne automobile

Uredba o standardima učinaka emisija za nove osobne automobile uspostavlja
zahtijevane značajke CO2 emisija za nova osobna vozila kako bi se osigurala odgovarajuća
funkcionalnost odgovarajućeg tržišta i postigli ciljevi Europske zajednice od 120 grama
CO2 na jedan prijeđeni kilometar, kao prosječne jedinice za nove vozne parkove. Ova
regulativa postavlja prosječnu emisiju CO2 za nova osobna vozila u iznosu od 130 grama
po jednom prijeđenom kilometru, kroz poboljšanje tehnoloških značajki na motoru
vozila, mjerenih u skladu s Uredbom (EC) br. 715/2007 te njezinim provedbenim
mjerama i inovativnim tehnologijama. Od 2020. godine ograničenje emisija CO2 za nove
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

19
vozne parkove iznosit će 95 grama na jedan prijeđeni kilometar (Uredba 443/2009
Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti
emsija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju
emsija CO2 iz lakih vozila (Sl. l. EU, L 140/1)).

Benzin, dizelsko ulje i plin kao goriva za pogon

Direktiva 98/70/EC Europskog parlamenta i Vijeća (13. listopada 1998. godine) koja
govori o kakvoći benzina i dizelskoga goriva6 određuje specifikacije za benzin i dizelska
goriva koja se koriste u cestovnim i necestovnim mobilnim aplikacijama, iz zdravstvenih
razloga i razloga zaštite okoliša. Cilj je postići razinu zraka koja nije štetna za okoliš i
zdravlje ljudi. Izgaranje goriva u cestovnom prometu odgovorno je za 20 % emisija
stakleničkih plinova u EU. Jedan od pristupa smanjenju tih emisija je smanjenje životnog
ciklusa stakleničkih plinova. Dizelsko ulje može se staviti na tržište pod uvjetom da je
udio masnih kiselina metil-estera veći od 7 %. Države članice potrošačima moraju
osigurati dostupnost svih informacija koje se odnose na biogoriva i sadržaj dizelskoga
goriva (posebno metil-ester). Države članice u udaljenim regijama mogu izraditi posebnu
odredbu koja se odnosi na uvođenje dizelskoga goriva i plinskih ulja s maksimalnom
količinom sumpora u iznosu od 10 mg/kg. Za zemlje članice koje u zimskom vremenu
imaju teške uvjete točka destilacije dizelskih goriva i plinskih ulja od 65 % na 250 °C može
se zamijeniti točkom destilacije od 10 % (vol/vol) na 180 °C. Države članice određuju
dobavljača koji je odgovoran za praćenje i izvještavanje o životnom ciklusu stakleničkih
plinova po jedinici energije iz goriva. Životni ciklus bi se do 2020. godine morao smanjiti
za 10 % (Direktiva 2009/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o
izmjeni Direktive 98/70/EZ u pogledu specifikacije benzina, dizelskoga goriva i plinskog
ulja i uvođenju mehanizma praćenja i smanjivanja emisija stakleničkih plinova, o izmjeni
Direktive Vijeća 1999/32/EZ u pogledu specifikacije goriva koje se koristi na plovilima na
unutarnjim plovnim putovima i stavljanju izvan snage Direktive 93/12/EEZ (Sl. l. EU, L
140/88)).

6 SL L 350, 1998/12/28, str. 58
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

20
1.1.4 Biciklizam i motociklizam

Uredba 168/2013 odnosi se na tehničke i administrativne uvjete za sva nova vozila,
sustave, zasebne dijelove i sastavne tehničke jedinice. Pod time se podrazumijevaju sva
vozila na dva ili tri kotača te automopedi čija je namjena kretanje na javnim cestama,
uključujući i one koji su izrađeni u jednoj ili više faza, te zasebne tehničke jedinice,
dijelove i opremu za konstrukciju takvih vozila (Uredba 168/2013 Europskog parlamenta
i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i
četverocikala (Sl. l. EU, L 60/52, u nastavku Uredba EP i V o homologaciji i nadzoru tržišta
vozila na dva ili tri kotača i četverocikala)).

To je tzv. L-kategorija vozila, a to su (Uredba EP i V o homologaciji i nadzoru tržišta vozila
na dva ili tri kotača i četverocikala):
 vozila bez motornog pogona, na dva, tri ili četiri kotača;
 bicikli s napajanjem;
 mopedi s dva ili tri kotača;
 motocikli s dva ili tri kotača;
 motocikli s bočnom prikolicom;
 laki i teški cestovni automopedi;
 laka i teška kvadrivozila.

Vrste goriva koje se obično koriste za pokretanje takvih vozila su (Uredba 134/2014
Europske komisije od 16. prosinca 2014. o dopuni Uredbe 168/2013 Europskog
parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila
na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V. (Sl. l. EU, L 53/1, u nastavku
Uredba EZ o dopuni Uredbe 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za
učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila na dva ili tri kotača i četverocikle i o
izmjeni njezina Priloga V.)):
 benzin;
 LPG;
 NG/biometan (prirodni plin);
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

21
 ili benzin (E5) ili LPG;
 ili benzin (E5) ili biometan;
 dizelsko gorivo (B5);
 smjesa etanola (E85) i benzina (E5);
 smjesa biodizela i dizela (B5);
 vodik (H2) ili smjesa vodika i NG/biometana (H2NG);
 ili benzin (E5) ili vodik (biogorivo).

Također se mogu koristiti tzv. gorive ćelije, kao pretvarač kemijske energije iz vodika u
električnu energiju, koja predstavlja pogon za vozila. Ovdje se obično radi o električnim
vozilima, tzv. hibridnim vozilima (Uredba EZ o dopuni Uredbe 168/2013 Europskog
parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila
na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V.).

Hibridna električna vozila su motocikli, tricikli ili kvadricikli koji za mehanički pogon crpe
energiju iz sljedećih izvora (Direktiva 2009/108/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17.
kolovoza 2009. o izmjeni, radi prilagodbe tehničkom napretku, Direktive 97/24/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća o pojedinim sastavnim dijelovima i značajkama motornih
vozila na dva ili tri kotača (Sl. l. EU, L 213/10, u nastavku Direktiva EP i V o izmjeni, radi
prilagodbe tehničkom napretku, Direktive 97/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o
pojedinim sastavnim dijelovima i značajkama motornih vozila na dva ili tri kotača)):
 običajnoga goriva;
 uređaja za pohranu električne energije.

Mogu se provesti testovi emisija takvih hibridnih vozila, za što ih je potrebno svrstati u
kategorije, s obzirom na vrstu punjenja. Kategorije su prikazane u Tablici 1.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

22
Tablica 1: Kategorije hibridnih električnih vozila, s obzirom na način punjenja
Punjenje vozila
Off-punjenje vozila7 (OVC)
Not Off-punjenje vozila8
Način rada operativnog
prekidača
Bez off-
punjenja
Sa off-
punjenjem
Bez Not Off-
punjenja
Sa Not Off-
punjenjem
Izvor: Direktiva EP in S o določenih sestavnih delih in značilnosti dvo- ali trikolesnih
motornih vozil, zaradi prilagoditve tehničnemu napredku, str. 3, 2009

Proizvođač mora pripremiti L-kategoriju vozila sa sustavima, tehničkim značajkama i
sastavnim dijelovima koji odgovaraju ekološkim zahtjevima. Vozila moraju omogućavati
uobičajenu uporabu te moraju biti održavana u skladu sa svim značajkama i tehničkim
propisima proizvođača (Uredba EZ o dopuni Uredbe 168/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske jedinice za vozila na dva ili tri
kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V.).

1.1.5 Općenito o urbanoj mobilnosti

Izazovi mobilnosti ključni su za održivi lokalni razvoj. Zadatak lokalnih vlasti je odvajanje
dovoljne količine vremena i sredstava za poboljšanje njihove urbane transportne
infrastrukture i planova mobilnosti te brzog odgovora na buduću potražnju. 17. prosinca
2013. godine Europska komisija objavila je tzv. Paket urbane mobilnosti, čiji se glavni
element zove Zajedno prema konkurentnoj i učinkovitoj urbanoj mobilnosti. Dodatak
tome je koncept SUMP-a, urbane logistike, pristup svim urbanim propisima, razvoj ITS-
a u urbanim područjima i sigurnost gradskih cesta. Vijeće europskih općina i regija (u
nastavku CEMR) i njegovi članovi sudjelovali su u javnoj raspravi koja je rezultirala
razvojem ovog paketa. Paket urbane mobilnosti nije obvezujuća strategija, već služi kao
smjernice općinama za realizaciju njihovih SUMP-ova, a svim državama članicama i EU
stvara dobre uvjete za pokretanje lokalnih akcija. Lokalne vlasti posjeduju visoku razinu
fleksibilnosti i mogu pronaći odgovarajuća rješenja za izazove urbane mobilnosti. Kao
posljedica prethodnih savjetovanja s Europskom komisijom, pojavilo se mišljenje
mnogih lokalnih vlasti da Paket urbane mobilnosti sadrži zakonski obvezujuće strategije

7 Tzv. vanjsko punjenje
8 Tzv. ne-vanjsko punjenje
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

23
o urbanoj mobilnosti. Ipak, Europska komisija nema takvu pravnu moć. Prema CEMR-u,
EU može osigurati široku raspravu, podržati razmjenu najboljih praksi širom zemalja,
poticati istraživanja, inovacije te razvoj pilot-projekata i pružati prilagođenu
informacijsku potporu u održivom prijevozu. Osim toga, potrebna je konsolidacija
trenutno predloženih programa, a to su Urban Mobility opservatorij, Urban Mobility
semafori, URBACT9 organizacija, pametni gradovi, Civitas 2020 i dr. EU može predložiti
određena zajednička mjerila i smjernice koje mogu biti implementirane u nacionalno
zakonodavstvo. Neobavezne smjernice EU lokalnim vlastima mogu pomoći u razvoju i
provođenju njihovih SUMP-ova. EU treba prepoznati već postojeće strukture i usluge te
na njima graditi nove prometne okvire i rješenja. Osim toga, financijska pomoć u razvoju
održivih strategija lokalne mobilnosti i novih načina transporta te održavanju postojeće
infrastrukture od velike je važnosti, posebice kod manjih općina, s manjom količinom
kapaciteta. Javlja se sve veći pritisak na financiranje javnog transporta, pa je potrebno
pronaći nove načine financiranja, kroz kombinaciju donacija i financijskog inženjeringa.
U sljedećem programskom razdoblju, odnosno nakon 2020. godine, planovi za
mobilnost ne smiju postati exante uvjeti kako bi ih fondovi prihvatili. To bi dodalo još
više administrativnog tereta i birokracije za praćenje, a mnoštvo pravno obvezujućih
odredbi već postoji. EU financiranje trebalo bi poduprijeti određene dobrotvorne
zahtjeve planiranja lokalnih općina. Svaka razina vlasti posjeduje svoje sposobnosti, pa
je potrebna uska suradnja između spomenutih razina, kako bi se osigurao dosljedan
okvir za promicanje održivih strategija teritorijalne mobilnosti, na različitim područjima
politike. Neki mali gradovi nemaju potrebnu tehničku sposobnost i financijska sredstva
za ulaganje u sustave javnoga prijevoza, pa je zadatak više razine vlasti rad s takvim
gradovima kako bi se osigurala ekonomija razmjera, tehnička pomoć i izgradnja
kapaciteta. Mobilnost se ne smije svesti samo na transportnu i prometnu infrastrukturu
te usluge, već sam koncept mobilnosti mora obuhvaćati društvena, gospodarska,
politička i fizička ograničenja kretanja i slijediti dugoročne, održive perspektive. Takav
integrirani pristup mora uzeti u obzir izazove kao što su demografske promjene,
pristupačnost, specifične potrebe različitih građana, kvaliteta zraka, emisije CO2,
korištenje obnovljivih izvora energije itd. Mobilnost mora biti integrirana u šire strategije

9 Organizacija koja gradovima pomaže u razvoju pragmatičnih, novih i održivih rješenja, koja integriraju
gospodarske, društvene i ekološke urbane teme.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

24
teritorijalnog razvoja. Problemi i izazovi održive urbane mobilnosti ne tiču se samo
velikih gradova, već su važni za gradove svih veličina. Također, mobilnost se ne smije
ograničiti samo na urbana područja, već se rješenja mogu proširiti i u druga funkcionalna
područja država, kao što su ruralna i prigradska područja (»Urban Mobility Package
Support to local authorities' action in building sustainable local mobility plans« [CCRE],
2014).

 Usklađenost na razini EU naglašava se kao veoma bitna činjenica. Primjerice, ako se
jedna država odluči samo na uvođenje električnih automobila, a druga samo na
uvođenje biogoriva, to će narušiti koncept slobodnog putovanja Europom. Izazov je na
slamanju ovisnosti transporta o nafti, bez žrtvovanja njegove efikasnosti i kompromisa
u mobilnosti. U skladu s trenutno vodećom inicijativom tzv. Štedljive Europe (engl.
Resource efficient Europe) u strategiju Europa 2020 i novi Plan energetske učinkovitosti
20116 ugrađen je cilj uspostave takvog prometnog sustava koji podupire gospodarski
napredak, nudi visokokvalitetne usluge mobilnosti te učinkovitije korištenje resursa i
povećava konkurentnost. U praksi se to manifestira kroz prijevoz koji koristi manje
energije i čišće oblike energije, modernu infrastrukturu te smanjuje negativan utjecaj na
okoliš. Moraju se uvesti i novi obrasci transporta te odgovarajuće transportne
kombinacije za prijevoz većih količina tereta. Budući razvoj mora se osloniti na (»WHITE
PAPER Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and
resource efficient transport system« [European Commission], 2011):
 poboljšanje energetske učinkovitosti vozila svih modova;
 razvoj i implementaciju održivih vrsta goriva i pogonskih sustava;
 optimizaciju djelovanja multimodalnih logističkih lanaca;
 efikasno korištenje transporta i infrastrukture, kroz korištenje poboljšanih
informacijskih sustava upravljanja prometom te naprednih logističkih i tržišnih
mjera.

Prelazak na čišće načine prijevoza olakšan je nižim zahtjevima za raspon vozila i većom
gustoćom naseljenosti. Javni prijevoz je šire dostupan, jednako kao i šetnja te biciklizam.
Gradovi danas najviše pate zbog zagušenja, niske kvalitete zraka te buke koju proizvodi
velik broj vozila. Gradski transport odgovoran je za četvrtinu emisija CO2 u transportu te
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

25
za 69 % prometnih nesreća u gradskim područjima. Postupnim uklanjanjem
konvencionalnih vozila iz gradskih područja te uvođenjem čišćih vrsta transporta i
prijevoza, smanjit će se ovisnost o nafti, emisije stakleničkih plinova te buka. Ipak, to
znači razvoj odgovarajuće nove infrastrukture, koja će odgovarati novim vozilima. Većim
udjelom kolektivnog transporta kao novog načina putovanja povećat će gustoću i
učestalost pružanja usluga. Također, olakšavanje šetnje i biciklizma za stanovništvo
treba postati sastavni dio dizajna infrastrukture. Potreban je poticaj za korištenje manjih,
lakših i specijaliziranih cestovnih vozila. Veliki vozni parkovi gradskih autobusa, taksija te
dostavnih vozila posebno su pogodni za predstavljanje alternativnih pogonskih sustava
i goriva. Sve nabrojeno daje značajan doprinos u smanjenju ugljičnog intenziteta
gradskog prometa te pruža osnovu za nove tehnologije. Cestarine i uklanjanje
nepravilnosti u oporezivanju također mogu potaknuti stanovništvo na korištenje javnog
prijevoza. Što se tiče teretnog transporta, potrebna je učinkovitija organiziranost sučelja
između udaljenog i last-mile teretnog prometa. Cilj je pronaći najkraće puteve za
pojedine isporuke robe. Ovdje može pomoći uvedba ITS-a, koja osigurava realno vrijeme
upravljanja prometom, smanjenje vremena isporuke i zagušenja u distribuciji robe.
Korištenjem električnih, hibridnih i tehnologija baziranih na vodiku uvelike bi se smanjile
emisije stakleničkih plinova i buka. Osim toga, takva tehnologija omogućuje transport u
gradskim područjima u noćnim satima, što će riješiti problem prevelikog zagušenja
tijekom dana (»WHITE PAPER Roadmap to a Single European Transport Area – Towards
a competitive and resource efficient transport system« [European Commission], 2011).

Trendovi i izazovi u razvoju urbane mobilnosti su (»Sustainable future for transport«
[European Commission], 2009):
 starenje;
 migracije i unutarnja mobilnost;
 izazovi okoliša;
 povećanje nestašice fosilnih goriva;
 urbanizacija;
 globalni trendovi koji utječu na europsku transportnu politiku.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

26
U Zelenoj knjizi o urbanoj mobilnosti spominju se sljedeći izazovi povezani s ovom
tematikom, na koje se mora obratiti pažnja (»Green Paper Towards a new culture for
urban mobility« [European Commission], b. d.):
 protočni gradovi i mjesta;
 zeleni gradovi i mjesta;
 pametni gradski transport;
 dostupan gradski transport;
 siguran i osiguran gradski transport.

Politički ciljevi, postavljeni u svrhu razvoja održivog trasnporta su (»Sustainable future
for transport« [European Commission], 2009):
 kvalitetan transport koji je siguran;
 potpuno integrirana i dobro održavana mreža;
 održiv transport, u pogledu okoliša;
 EU na čelu pružanja prijevoznih usluga i tehnologija;
 razvoj i čuvanje ljudskoga kapitala;
 planiranje s naglaskom na transportu: poboljšanje dostupnosti;
 pametne cijene kao »prometni znakovi«.

Politike održivog transporta su (»Sustainable future for transport« [European
Commission], 2009):
 infrastruktura: održavanje, razvoj i integracija modalnih mreža;
 financiranje: traženje resursa za održivi transport;
 tehnologija: kako ubrzati prijelaz na niske razine ugljika te globalne inovacije;
 zakonski okvir: daljnji poticaj na otvaranje tržišta i poticaj konkurentnosti;
 ponašanje: edukacija, informiranje i uključivanje;
 upravljanje: efektivne i koordinirane akcije;
 vanjska dimenzija: potreba da Europa govori jednim glasom.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

27
1.1.6 Okoliš

Zakonodavstvo EU vezano za okoliš obuhvaća procjenu utjecaja na okoliš, obnovljive
izvore energije, zeleni transport i kvalitetu zraka. U ovom potpoglavlju proći ćemo kroz
svaku od nabrojenih tema.

Direktiva 2011/92/EU govori o procjeni utjecaja na okoliš od strane javnih i privatnih
projekata, koji uključuju izvršenje konstrukcijskih i instalacijskih radova i planova te sve
druge intervencije u prirodnom okružju, uzimajući u obzir i eksploataciju mineralnih
resursa. Države članice moraju, prije davanja pristanka, provjeriti prirodu, veličinu i
lokaciju izvođenja projekta te procjenu njihova utjecaja na okoliš. Procjena utjecaja na
okoliš može se integrirati u postojeće postupke odobravanja projekata od strane država
članica EU (Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011.
o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (Sl. l. EU, L 26/1)).

Daljnji razvoj naprednih tehnologija na svjetskom tržištu, usmjerenih na poboljšanje
učinkovitosti osobnih automobila, u skladu je s Priopćenjem komisije (21. siječnja 2011.
godine) pod nazivom A resource-efficient Europe — Flagship initiative under the Europe
2020 strategy, koje podržava pomak na štedljive resurse i niskougljične ekonomije, u
svrhu održivog rasta. Visoke cijene fosilnih goriva imaju negativan utjecaj na gospodarski
oporavak i na energetsku sigurnost, odnosno isplativost diljem EU. Prioritet je dakle
povećanje održivosti i učinkovitosti novih osobnih automobila i lakih komercijalnih
vozila, čime se smanjuje ovisnost o nafti (Uredba 333/2014 Europskog parlamenta i
Vijeća od 11. ožujka 2014. o izmjeni Uredbe 443/2009 radi utvrđivanja načina za
postizanje cilja smanjenja emisija CO2 iz novih osobnih automobila do 2020 (Sl. l. EU, L
103/15)).

Današnji glavni problemi te izazovi koje bi zeleni transport trebao riješiti su (»Greening
Transport« [European Commission], 2008):
 klimatske promjene;
 lokalno zagađenje;
 buka;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

28
 zagušenja;
 nesreće.

Instrumenti politike koji će transport učiniti bolje održivim su (»Greening Transport«
[European Commission], 2008):
 internalizacija vanjskih troškova transporta;
 naplaćivanje cestarine;
 smanjenje buke u željezničkom prometu.

Države članice danas moraju prijavljivati procjenu kvalitete zraka te izmjenjuju
informacije o toj temi. Europska komisija, uz pomoć Europske agencije za okoliš,
utvrđuje skladišta podataka i čini ih dostupnima, kroz portal o kvaliteti zraka. Skladištem
upravlja Europska agencija za okoliš, a javnost ima besplatan dostup svim podacima u
skladištu. Svaka država članica imenuje jednu osobu koja će biti odgovorna za dostavu
podataka u skladište te je njezino ime navedeno u skladištu (Provedbena odluka komisije
od 12. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za direktive 2004/107/EZ i 2008/50/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uzajamne razmjene informacija i izvješćivanja
o kvaliteti zraka (Sl. l. EU, L 335/86)).

1.2
 Europska platforma

Planove održive urbane mobilnosti provodi Europska platforma koja podržava
konkurentne i štedljive sustave mobilnosti u europskim gradovima, kroz daljnji razvoj
koncepta SUMP-a te sve alate potrebne za njegovu uspješnu primjenu. Platforma
također pruža portal Planova mobilnosti za širenje svih odgovarajućih informacija te
olakšava suradnju i koordinaciju između različitih akcija koje podržava EU. Osim
prethodno nabrojenih stvari, Europska platforma pruža mogućnosti za razmjenu
iskustva, znanja i kontakata, kroz godišnje konferencije o SUMP-u, različite događaje,
društvene medije te tečajeve obuke (»Europska platforma« [Eltis], 2015).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

29
1.2.1 SUMP

Lokalne vlasti u europskim gradovima pokušavaju napustiti starije pristupe planiranju
urbane mobilnosti i razviti potpuno nove strategije koje potiču na jasnije i održivije
načine prijevoza. Paket urbane mobilnosti je u 2013. godini predstavio koncept SUMP-
a. SUMP prikazuje moderan i održiv plan urbane mobilnosti i prijevoza, a sastoji se od
(»Koncept SUMP« [Eltis], 2015):
 ciljeva i zadataka (poboljšanje pristupačnosti te pružanje kvalitetnog prijevoza i
mobilnosti prema urbanim područjima, u njih i kroz njih);
 jasnog plana primjene i dugoročne vizije (koncept je povezan s dugoročnom
strategijom razvoja urbanog područja te raspoređuje odgovornosti, sredstva i
financije);
 procjene sadašnje i buduće djelotvornosti (plan se sastavlja na temelju pažljive
procjene sadašnjeg i budućeg poslovanja gradskog prometnog sustava, koja se izvodi
pregledom sadašnjeg stanja i utvrđivanjem osnovica za budući napredak);
 integriranog i uravnoteženog razvoja svih modova (plan se sastoji od skupa tehničkih,
infrastrukturnih, politički utemeljenih mjera za poboljšanje ekonomičnosti i
djelotvornosti u skladu s postavljenim ciljevima i zadacima. Ovdje su uključeni javni
prijevoz, cestovni prijevoz, kombinirani prijevoz, vožnja bicikala i hodanje, sigurnost
urbanog cestovnog prometa, urbana logistika, inteligentni prijevozni sustavi i
upravljanje mobilnošću);
 horizontalne i vertikalne integracije (potrebna je visoka razina suradnje i usklađivanja
između različitih razina vlasti i odgovarajućih tijela);
 pristupa sudjelovanju (koncept SUMP-a odgovara transparentnom pristupu,
utemeljenom na sudjelovanju lokalnih tijela za planiranje i građana, ekonomskih
sudionika te predstavnika civilne vlasti);
 praćenja, preispitivanja i izvještavanja (primjenu ovoga koncepta potrebno je pratiti,
procjenjivati njegov napredak te izvještavati o praćenju);
 osiguranje kvalitete (lokalna tijela za praćenje moraju osigurati mehanizme za
kvalitetu i potvrđivanje usklađenosti SUMP-a s konceptom).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

30
Planiranje SUMP koncepata je kompleksno. U skladu s Europskom komisijom, razvijene
su smjernice koje nude konkretne prijedloge za primjenu tog koncepta i strategija
urbane mobilnosti koja se temelji na jasnoj viziji održivog razvoja. Rezultat su rada
Europske komisije i Izvršne agencije za konkurentnost i inovacije (EACI), između svibnja
2010. godine i kolovoza 2013. godine. Temelje se na sustavu konsolidacije znanja i
procesu konzultacija. Proces razvoja SUMP-a sastoji se od 11 glavnih koraka (»Guidelines
Developing and Implementing a Sustainable Urban Mobility Plan« [Eltis], 2014):
 korak 1: određivanje potencijala za uspješni SUMP;
 korak 2: definicija razvoja procesa i opseg plana;
 korak 3: analiza trenutne mobilnosti i razvoj scenarija;
 korak 4: razvoj zajedničke vizije;
 korak 5: postavljanje prioriteta i mjerljivih ciljeva;
 korak 6: razvoj paketa efektivnih mjera;
 korak 7: prihvat odgovornosti i dodjela proračuna;
 korak 8: izgradnja sustava za upravljanje i ocjenu plana;
 korak 9: usvajanje SUMP-a;
 korak 10: osiguranje pravilne komunikacije i upravljanja (kod provedbe plana);
 korak 11: učenje lekcija.

Slika 4 prikazuje ciklus planiranja SUMP-a, koji se sastoji od 11 glavnih koraka sa 32
povezane aktivnosti. Svaki glavni korak sastoji se od određenog broja povezanih
aktivnosti.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

31
Slika 4: Ciklus planiranja SUMP-a

Izvor: »The SUMP process« [Eltis], 2015

Smjernice su namijenjene lokalnim vlastima, praktičarima urbanog transporta i
mobilnosti te drugim strankama, uključenim u pripremu SUMP koncepata. SUMP dakle
predstavlja strateški plan za zadovoljenje potreba ljudi i poslovnih potreba unutar
urbanih područja, u cilju povećanja kvalitete života. Gradi se na već postojećim
praksama planiranja i uzima u obzir načela integracije, sudjelovanja i evaluacije
(»Guidelines Developing and Implementing a Sustainable Urban Mobility Plan« [Eltis],
2014).

Ciljevi SUMP-a su (»Guidelines Developing and Implementing a Sustainable Urban
Mobility Plan« [Eltis], 2014):
 osiguranje transportnih opcija koje imaju pristup ključnim destinacijama i uslugama
za sve građane;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

32
 poboljšanje sigurnosti i osiguranja;
 reduciranje buke, zagađenja zraka, emisija stakleničkih plinova i potrošnje energije;
 poboljšanje učinkovitosti i isplativosti prijevoza ljudi i tereta;
 doprinos povećanju atraktivnosti i kvalitete urbanog okoliša i gradskog dizajna, za
dobrobit građana, društva i gospodarstva u cjelini.

Politike i mjere koje su definirane unutar SUMP koncepta odnose se na sve modove i
načine transporta, uključujući javni i privatni prijevoz, putnički i teretni transport,
motorni i nemotorni transport, kretanje i parkiranje vozila. Zajednički izazov za sve
projektante koji sudjeluju u kreiranju SUMP-a je uvjeravanje lokalnih vlasti u dodanu
vrijednost SUMP-a. Glavni razlozi, odnosno prednosti korištenja SUMP-koncepata su
(»Guidelines Developing and Implementing a Sustainable Urban Mobility Plan« [Eltis],
2014):
 poboljšanje kvalitete života;
 štednja i kreacija ekonomskih prednosti;
 doprinos boljem zdravlju i okolišu;
 besprijekorna mobilnost i poboljšanje dostupnosti;
 djelotvorna iskorištenost ograničenih resursa;
 potpora javnosti;
 izrada boljih planova;
 učinkovito ispunjenje zakonskih obveza;
 korištenje sinergije i povećanje relevantnosti;
 kretanje prema novoj kulturi mobilnosti.

1.2.2 Alati za planiranje održive mobilnosti

Među korisne i najvažnije alate za planiranje održive mobilnosti spadaju marketing
održive mobilnosti, mjerenje SUMP efekata, apliciranje inovativnih mjera transporta i
indikatori održive mobilnosti za gradove.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

33
Uspješne mjere održive mobilnosti određuju samo ljudi kojima su one i namijenjene.
Direktno i indirektno komuniciranje s korisnicima pokazuje transparentnost i spremnost
uključivanja građana i drugih sudionika u razgovore koji se smatraju važnima. CIVITAS
inicijativa razvila je alat koji će lokalnim i nacionalnim vlastima pomoći u komuniciranju
s korisnicima. Sadrži različite materijale, vezane za razvoj strateškoga komunikacijskog
plana, organizaciju događaja te izradu i širenje internetskih i tiskanih materijala. Također
pruža savjete kako privući potrošača kroz brendiranje i promociju proizvoda (»Marketing
sustainable mobility« [Eltis], 2015).

Europska komisija razmatra Europski okvir podrške za provođenje projekata održive
mobilnosti u gradovima država članica EU. Razmatranje je usklađeno s Bijelom knjigom
iz 2011. godine gdje je predloženo povećanje koordinacije između transportnih vlasti i
prometne politike. Uzimajući u obzir prethodno navedeno, interes o tome kako urbane
mjere održive mobilnosti mogu biti iskorištene u svrhu doprinosa razvoju održivih
prometnih aktivnosti pomaže kod istraživanja utjecaja tih mjera na socioekološke
sustave. Ove studije uglavnom se oslanjanju na mišljenja stručnjaka i dosadašnja
iskustva s tog područja. Cilj je razvoj zajedničke »tablice ocjena« za reakciju transportnog
sustava na različite mjere. Spomenuta tehnička napomena koristi u znanstvenoj
literaturi trenutno dostupne informacije o bodovanju te na taj način istražuje učinke
različitih urbanih mjera na planiranje održive mobilnosti na razini cijele Europe
(»Quantifying the effects of sustainable urban mobility plans« [Eltis], 2015).

Stalno se razvijaju novi koncepti mobilnosti te se dodaju uspostavljenom skupu mjera
koje gradovi koriste u stvaranju održivijih i ekološki prihvatljivih transportnih sistema na
svojem području. Ipak, mjere se moraju pažljivo primjenjivati, uz svijest o njihovim
dodatnim čimbenicima koji mogu utjecati na različitu uspješnost u različitim gradovima.
Tide projekt razvio je vodič s 15 inovativnih prijevoznih mjera koje pokrivaju pet
tematskih skupina. Uključene su strategije određivanja cijena, nemotorizirani transport,
menadžment za putničke informacije u prometu, električna mobilnost i organizacija
javnog prijevoza. Ulaz u svaku mjeru uključuje sve potrebne informacije, poput onih o
svojstvima mjere, prednostima, najboljem načinu za provođenje, te primjere dobrih
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

34
praksi iz tog područja (»TIDE toolbox – applying inovative transport measures« [Eltis],
2015).

Svjetski poslovni savjet za održivi razvoj proveo je projekt održive mobilnosti pod
nazivom Sustainable Mobility Project 2.0, koji u svojem sastavu sadrži razvoj
sveobuhvatnog skupa pokazatelja održivoga kretanja za gradove. U projektu sudjeluje
šest gradova: Bangkok (Tajland), Campinas (Brazil), Chengdu (Kina), Hamburg
(Njemačka), Indore (Indija) i Lisabon (Portugal). Spomenuti indikatori baziraju se na
SMART10 metodologiji koja će gradovima omogućiti standardiziranu procjenu njihovih
sustava mobilnosti. Također će im omogućiti praćenje razvoja sustava kroz određeno
vremensko razdoblje te poboljšanja koja proizlaze iz korištenja novih praksi i politika
mobilnosti. Korištenjem ovog alata kroz određeno vremensko razdoblje pokazat će se
koje mjere najučinkovitije utječu na određene pokazatelje te će se na taj način omogućiti
odabir odgovarajućih mjera i za druge gradove (»Methodology and indicator calculation
method for sustainable urban mobility« [Eltis], 2016).

Ovdje se također može spomenuti Alat za samoprocjenu SUMP-a, pod engleskim
nazivom The SUMP Self-Assessment Tool, koji vlastima omogućuje procjenu sukladnosti
njihovih SUMP koncepata sa smjernicama EU, tijekom razvoja plana i jednom kad je plan
dovršen. Ovaj alat sastoji se od 100 jasnih i transparentnih pitanja, koja slijede korake u
ciklusu planiranja SUMP-a. Rezultati pomažu u razumijevanju prednosti i nedostataka u
procesu planiranja. Alat je besplatan za korištenje (»The SUMP process« [Eltis], 2015).

1.2.3 Financiranje putem EU

EU nudi raznolike mogućnosti sufinanciranja. Kohezijska politika EU obuhvaća
(»Financiranje EU-a« [Eltis], b. d.):
 europske strukturne i investicijske fondove;
 JASPERS – program koji pruža tehničku podršku u razvoju kvalitetnih projekata koje
financiraju europski strukturni i investicijski fondovi, u novim članicama EU

10 SMART metodologija je skraćeni naziv za metodologiju čiji rezultati moraju biti specifični, mjerljivi,
dostižni, relevantni i bazirani na vremenu.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

35
(Slovačka, Slovenija, Rumunjska, Poljska, Malta, Mađarska, Litva, Latvija, Grčka,
Estonija, Češka, Cipar, Hrvatska, Bugarska);
 INTERREG – organizacija koja podupire međuregionalnu suradnju i sufinancira
projekte gdje javne vlasti iz različitih područja zajedno surađuju tri do pet godina;
 URBACT III – organizacija koja podupire međuregionalnu suradnju te sufinancira
stvaranje mreže gradova za razvoj integriranih rješenja uobičajenih urbanih izazova
 inovativne aktivnosti u održivom urbanom razvoju.

Pod Europskom investicijskom bankom nalaze se (»Financiranje EU-a« [Eltis], b. d.):
 krediti i jamstva;
 ELENA – program koji pokriva 90 % tehničkih troškova za pripremu projekata
povezanih s velikom energetskom učinkovitosti i obnovljivim izvorima energije;
 JESSICA – program koji podržava održiv urbani razvoj kroz mehanizme financijskog
inženjeringa;
 Europski fond za energetsku učinkovitost.

Ostalo (»Financiranje EU-a« [Eltis], b. d.):
 LIFE – financijski instrument EU za okoliš i klimatska djelovanja;
 financijski instrument za promicanje rasta, radnih mjesta i konkurentnosti kroz
ciljana ulaganja u infrastrukturu na europskoj razini, zvan Connecting Europe Facility
fund;
 Horizon 2020 – istraživački program EU, gdje svi projekti zahtijevaju suradnju
najmanje tri zemlje;
 Europski fond za strateške investicije;
 projekti povezani s H211 mobilnosti.

11 Pogon na vodik.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

36
1.2.4 Projekti povezani sa SUMP-om

Europska komisija podržava daljnji razvoj planiranja urbane održive mobilnosti, zajedno
sa svim alatima i smjernicama za gradove te njihovu promociju. Neki od projekata koje
podržava EU su (»Alati Planova mobilnosti« [Eltis], 2015):
 projekt EU CH4LLENGE;
 projekt EU BUMP;
 projekt EU Poly-SUMP;
 projekt EU Tide;
 projekt EcoMobility-Shift;
 projekt EU Quest;
 projekt EU Advance;
 projekt EU PUMAS;
 projekt EU Solutions;
 projekt EU CIVITAS;
 projekt EU Endurance.

Projekt EU CH4LLENGE

CH4LLENGE projekt potiče praktičare mobilnosti na poboljšanje procesa prometnog
planiranja i razvoja kvalitetnog SUMP koncepta. Odnosi se na četiri izazova kao što su
sudjelovanje, suradnja, izbor mjera te nadzor i evaluacija. CH4LLENGE projekt obuhvaća
inovativne SUMP projekte, široki spektar novih SUMP znanja te program obuke za
praktičare mobilnosti (»CH4LLENGE – Addressing the four key challenges of sustainable
urban mobility planning« [CH4LLENGE], b. d.).
Partneri u CH4LLENGE projektu dijele se u dvije skupine, a to su gradovi koji sudjeluju u
spomenutom projektu i tzv. partneri znanja (engl. Knowledge partners). Gradovi koji
sudjeluju u projektu su (»CH4LLENGE Partners« [CH4LLENGE], b. d.):
 Amiens (Francuska);
 Budimpešta (Mađarska);
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

37
 Brno (Republika Češka);
 Dresden (Njemačka);
 Gent (Belgija);
 Krakov (Poljska);
 Temišvar (Rumunjska);
 Zagreb (Hrvatska);
 pokrajina Zapadni Yorkshire (Engleska).

Tzv. partneri znanja u CH4LLENGE projektu su (»CH4LLENGE Partners« [CH4LLENGE], b.
d.):
 Rupprecht Konzulat;
 Udruženje za urbanu tranziciju (engl. The Association for Urban Transition);
 FGM AMOR12;
 ITS Leeds13;
 Polis14;
 Politehnička visoka škola Sveučilišta u Temišvaru;
 Savez baltičkih gradova (engl. Union of the Baltic Cities Sustainable Cities
Commission);
 Urbanistički institut Republike Slovenije (engl. The Urban Planning Institute of the
Republic of Slovenia).

Projekt EU BUMP

BUMP predstavlja kraticu za engleski naziv Boosting Urban Mobility Planning, odnosno
poticajno planiranje urbane mobilnosti. BUMP projekt urbanističkim, ekološkim i drugim
stručnjacima osigurava znanje i vještine potrebne za uspješno planiranje urbane
mobilnosti u gradovima i periurbanim područjima država partnerica. Osim navedenog,
ovaj projekt podržava gradove u razvoju vlastitih SUMP koncepata. Događanja na

12 Tvrtka sa sjedištem u Grazu, čiji principi se odnose na prilagođene koncepte mobilnosti za ciljno
orijentirana, ekonomična i održiva rješenja trenutnih problema mobilnosti.
13 Institut za prometne studije, smješten na Sveučilištu u Leedsu (Engleska).
14 Mreža europskih gradova i regija koje sudjeluju u stvaranju inovativnih i održivih transportnih rješenja.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

38
nacionalnoj i međunarodnoj razini povezana s BUMP projektom omogućavaju vrijedne
mogućnosti za sudionike s ciljem razmjene znanja i iskustava te omogućavaju
sudionicima predstavljanje svojih inovativnih programa i učenje od tuđih. BUMP trening
paket namijenjen je urbanistima, ekolozima te tehničkim stručnjacima u gradovima čija
populacija se kreće u rasponu od 40.000 do 350.000 stanovnika (»About BUMP«
[BOOSTING URBAN MOBILITY PLANS], b. d.).

Partneri uključeni u EU BUMP projekt su (»About BUMP« [BOOSTING URBAN MOBILITY
PLANS], b. d.):
 znanstveni park AREA u Trstu (Italija);
 Zavod za prostorno uređenje u Dortmundu (Njemačka);
 Klub za održivi razvoj civilnog društva u Sofiji (Bugarska);
 Istraživački centar za energetske resurse i potrošnju u Zaragozi (Španjolska);
 Agencija lokalne energetike ALBA u gradu Alba lulia (Rumunjska);
 Agencija za energetiku Severn Wye, smještena u blizini Gloucestera (Engleska);
 VIA ALTA15 (Republika Češka);
 Regionalni centar zaštite okoliša za Srednju i Istočnu Europu u Szentendreu
(Mađarska);
 Regionalni centar zaštite okoliša za Srednju i Istočnu Europu – ured u Varšavi
(Poljska).

Projekt EU Poly-SUMP

Projekt Poly-SUMP odnosi se na policentrično planiranje održive urbane mobilnosti te
se temelji na razvoju takvih planova za policentrične regije. Policentrične regije su
područja koja karakteriziraju centri gdje su usluge, roba i potrebe za prijevozom
raspršene u različitim gradovima. Planiranje mobilnosti u takvim područjima može biti
iznimno kompleksno, uzimajući u obzir da odjednom sudjeluje nekoliko općina, ponekad
čak iz različitih zemalja. Poly-SUMP projekt nudi metodologiju za prevladavanje prepreka

15 Češka projektno-inženjerska tvrtka koja naglašava koncentraciju ljudskog potencijala, znanja i iskustva
na temelju čega svojim korisnicima pruža sveobuhvatni inženjering, projektiranje i tehničku podršku na
području energetike, industrije, građevinarstva, transporta, ekologije i tehnologija za zažitiu okoliša.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

39
i izgradnju konstruktivnog dijaloga između svih sudionika, čime se olakšava postizanje
zajedničke vizije održive mobilnosti (»Welcome to Poly-SUMP« [Poly-SUMP], b. d.).

Projekt se trenutno testira u šest regija koje su okarakterizirane kao policentrični centri
(»The participating regions« [Poly-SUMP], b. d.):
 regija Marche u Italiji;
 Središnji Alentejo u Portugalu;
 Središnja Makedonija u Grčkoj;
 Parkstad Limburg u Nizozemskoj;
 Srce Slovenije u Sloveniji;
 Rhine Alp u Austriji.

Poly-SUMP metodologija zasnovana je na uobičajenom SUMP procesu, uz određene
proširene elemente namijenjene policentričnim regijama. Sastoji se od tri koraka, a to
su dobra priprema na temelju razumijevanja regije, izrada zajedničkog jezika i vizije te
korištenje rezultata i izrada plana (»The Poly-SUMP Methodology« [Poly-SUMP], b. d.).

Poly-SUMP projekt ima razvijene mnoge alate za političku podršku i trasportnu praksu
pri razvoju SUMP koncepta (»Tools« [Poly-SUMP], b. d.):
 Poly-SUMP metodološke smjernice – temelje se na planiranju ciklusa za razvoj i
provedbu SUMP-a te uče kako koristiti dokazane metodologije i pokrenuti razvoj
učinkovitog SUMP koncepta za određenu policentričnu regiju;
 alat za regionalni profil – izračunava razinu policentričnosti u profilu određenih regija
 praktični vodič za buduće istraživačke radionice policentričnih regija – stvara
zajednički jezik, viziju i tehniku na temelju koordinacije;
 online anketa za sudionike buduće istraživačke radionice.

Projekt EU Tide

Projekt Tide odnosi se na engleski naziv Tidal River Development, a financira ga regija
Sjeverno more Iterreg VB programa. Implementiran je između 2010. i 2013. godine.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

40
Projekt je fokusiran na regiju Sjevernog mora, odnosno ušća pod jakim plimnim
utjecajem, zaštićenih europskim direktivama. Projekt se odnosi na ušća na njemačkim
rijekama Elbe i Weser, na ušće rijeke Schelde u nizozemskom govornom području
Nizozemske te ušće Humber u Ujedinjenom Kraljevstvu (»TIDE« [TIDE – Tidal River
Development], b. d.).

Slika 5 prikazuje alatni okvir Tide projekta.

Slika 5: Alatni okvir za Tide projekt

Izvor: »TIDE« [TIDE – Tidal River Development], b. d.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

41
Projekt EcoMobility-Shift

Gradovi diljem svijeta provode različite projekte urbane mobilnosti koji su često
povezani s poboljšanjem javnog prijevoza, uvjeta za šetnju te omogućavanjem
biciklističkih objekata za bicikliste. Međutim, čest nedostatak povratnih informacija
definiran je kao neučinkovito rješenje. Nakon suradnje i analize procesa u europskim
gradovima, lokalne vlasti za održivost (ICLEI) u Europi su zajedno s različitim
zainteresiranim stranama razvile projekt EcoMobility-Shift. Ovaj projekt sadrži
metodologiju za mjerenje performansi u urbanoj mobilnosti i donošenje odluka vezanih
za područja koja je potrebno poboljšati. Shift metodologija daje gradovima podršku u
stvaranju i jačanju njihovih planova mobilnosti te razvoju akcijskih planova za provedbu
integrirane urbane mobilnosti. Sastoji se od 20 pokazatelja kojima se mjeri uspješnost
održive urbane mobilnosti. Ti pokazatelji svrstani su u tri osnovne skupine, a to su
omogućivači, transportni sustavi i usluge te rezultati i utjecaji. Mjere različite
kvantitativne i kvalitativne aspekte, poput političke volje, razumijevanja korisničkih
potreba, duljine biciklističke staze, pješačke infrastrukture, udaljenosti do javnog
putničkog prijevoza, vozila koja ispuštaju nisku razinu ugljika, strukture i kvalitete zraka
(»EcoMobility SHIFT« [EcoMobility A Program of ICLEI – Local Goverments for
Sustainability], b. d.).

Gradovi u kojima je proveden projekt EcoMobility-Shift su (»EcoMobility SHIFT«
[EcoMobility A Program of ICLEI – Local Goverments for Sustainability], b. d.):
 Turnhout (Belgija);
 Oss (Nizozemska);
 Miškolc (Mađarska);
 Lund (Švedska);
 Dundee (Ujedinjeno Kraljevstvo);
 Burgas (Bugarska).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

42
Projekt EU Quest

U razdoblju od 2011. do 2013. godine projekt Quest je razvio alate za upravljanje
kvalitetom koji malim i srednjim gradovima pomažu u daljnjem razvoju njihovih politika
i akcija održive mobilnosti. Provedba projekta temelji se na vanjskom stručnjaku, tzv.
Quest revizoru. Alati su testirani te se provode u 46 gradova i 14 različitih zemalja, a to
su Belgija, Bugarska, Republika Češka, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Mađarska,
Italija, Litva, Nizozemska, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija, Španjolska, Švedska,
Švicarska i Ujedinjeno Kraljevstvo. Rezultati akcijskih planova Quest projekta uključuju
prijedloge kratkoročnih i dugoročnih mjera za održivi transport, organizacijska
poboljšanja za jačanje gradskoga kapaciteta. Metode u ovom projektu mogu se koristiti
kao stupnjevani proces koji dovodi do stvaranja održivog plana urbane mobilnosti. Quest
projekt pomaže gradovima provesti planove mobilnosti u stvarne izmjene modaliteta,
određivanju prioriteta kod prijevoznih politika i daje odgovor kako povećati učinkovito
korištenje namjenskog financiranja za te projekte. Također je osnovana i tzv. Quest
Akademija za osiguranje obuke, zaštitu, upotrebu i kvalitetu metodologije. Glavni cilj
akademije je osposobljavanje Quest revizora dijem cijele Europe (»QUEST project helps
cities improve sustainable mobility policies & actions« [Eltis], 2014).

Projekt EU Advance

Cilj projekta Advance je poboljšanje urbanih transportnih sistema u europskim
gradovima. Gradovima i općinama pruža podršku na njihovu putu prema bolje održivoj
urbanoj mobilnosti te im asistira kod razvoja njihovih SUMP koncepata. Ovaj projekt
razvija advizijski plan koji je osmislio interdisciplinarni tim stručnjaka za mobilnost, koji
služi za procjenu kvalitete mobilnosti u gradovima (»Description« [ADVANCE better
planning, better cities], b. d.).

Ciljevi projekta Advance su (»Objectives« [ADVANCE better planning, better cities], b.
d.):
 poboljšanje kvalitete SUMP-a;
 uspostavljanje kritične mase;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

43
 podrška lokalnim akcijama;
 promocija SUMP-a po Europi;
 štednja energije na europskoj razini.

Slika 6 prikazuje plan provedbe revizije za projekt Advance koji se sastoji od četiri faze.
Prva faza je razvoj prototipa revizijske sheme za projekt Advance. Druga faza odnosi se
na testiranje i daljnji razvoj revizijske sheme, a treća faza je njezina primjena. Zadnja faza
odnosi se na obuku vanjskih revizora na seminarima u Europi.

Slika 6: Plan provedbe revizije za projekt Advance

Izvor: »Approach« [ADVANCE better planning, better cities], b. d.

Gradovi partneri u projektu Advance su (»Partner Cities« [ADVANCE better planning,
better cities], b. d.):
 Jugendburg (Austrija);
 Općina Schaerbeeck (Belgija);
 Agioi Anargyroi (Grčka);
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

44
 predgrađe Atene, zvano Kamatero (Grčka);
 Szczecin (Poljska);
 Ploiesti (Rumunjska);
 Žilina (Slovačka);
 Maribor (Slovenija);
 Terrassa (Španjolska);
 Malmö (Švedska).

Projekt EU PUMAS

Projekt PUMAS nudi rješenja za izazove održive urbane mobilnosti kroz koordinaciju i
razvoj SUMP koncepta u aplskom prostoru. Partner ovog projekta je pet država iz
alpskog prostora: Austrija, Francuska, Njemačka, Italija i Slovenija (»PLANING
SUSTAINABLE REGIONAL – URBAN MOBILITY IN THE ALPINE SPACE« [CIVITAS], 2015).

Projekt EU Solutions

Projekt Solutions nudi rješenja za sadašnje i buduće onečišćenje zemlje i voda. Traga za
novim i boljim rješenjima, alatima, metodama i modelima podrške u odlukama vezanim
za zaštitu zemlje i voda. Opći cilj projekta je proizvesti konzistentna rješenja za kemikalije
i druge vrste rizika za europske vode, ekosustav i ljudsko zdravlje (»THE PROJECT«
[Solutions], b. d.).

Slika 7 prikazuje pristup projektu Solutions.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

45
Slika 7: Pristup projektu Solutions

Izvor: »THE PROJECT« [Solutions], b. d.

Projekt EU CIVITAS

CIVITAS Inicijativa je platforma za razmjenu ideja i iskustava s područja održive urbane
mobilnosti. U nekim slučajevima izazovi su tehničke i logističke prirode, dok je u drugima
potreban opsežan angažman građana kako bi se postigla promjena. CIVITAS inicijativa
trenutno ima više različitih projekata vezanih za održivu mobilnost, svrstanih u tri
kategorije, a to su zajednički projekti ili »demonstracijski« projekti, istraživački projekti
koji generiraju znanje te projekti podrške (»Exploring mobility solutions« [CIVITAS], b.
d.).

CIVITAS gradovi prihvaćaju integrirani pristup planiranju koji obuhvaća sve načine i
oblike prijevoza. Njihov glavni cilj je pokazati kako je moguće održavati visoku razinu
mobilnosti svih građana, nude visoku kvalitetu urbanog prostora i zaštitu okoliša kroz
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

46
održive načine mobilnosti. Radi se o integrativnom pristupu koji se temelji na suradnji,
istraživanju, inovacijama i rezultatima. U sklopu CIVITAS Inicijative razvijeno je osam
tematskih kategorija koje predstavljaju »stupove« integrirane strategije za održivu
mobilnost te okvir za planiranje i uspostavljanje partnerstva. Svaki grad ima na
raspolaganju set rješenja za mobilnost iz ovih kategorija, uzimajući u obzir lokalne
prioritete. Tematske kategorije su sljedeće (»An integrated approach to sustainable
mobility« [CIVITAS], b. d.):
 ekološki čista goriva i vozila;
 menadžment mobilnosti;
 kolektivni prijevoz putnika;
 stil života koji ne ovisi o automobilu;
 sigurnost i osiguranje;
 strategije menadžmenta potražnje;
 gradska teretna logistika;
 cjelovito planiranje;
 telematika u prijevozu;
 sudjelovanje javnosti.

Lokalne inicijative održivoga kretanja ne poboljšavaju samo kvalitetu života za
stanovnike, već zauzimaju globalnu dimenziju. Četvrtina emisije CO2 u EU proizlazi iz
transportnog sektora, od čega se 40 % odnosi na gradski prijevoz. Potražnja za
mobilnosti sve više raste, pa su rješenja za štetne emisije i fosilna goriva postala prioritet.
U EU se troškovi onečišćenja povezanih s transportom kreću u iznosu od 160 milijardi
eura godišnje. Održivi načini transporta svoje prednosti daju kroz razne socijalne i
ekološke faktore (»An integrated approach to sustainable mobility« [CIVITAS], b. d.).

Projekt EU Endurance

Namjena projekta Endurance je pomoć gradovima i regijama u razvoju njihovih SUMP
koncepata kroz olakšavanje umrežavanja, učenja te razmjene iskustava i najboljih praksi
u svim zemljama. Ovaj projekt završen je u travnju 2016. godine, nakon tri godine
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

47
trajanja (»ENDURANCE: EU-wide establishment of enduring national and European
support networks for sustainable urban mobility« [ENDURANCE European SUMP-
network], b. d.).

Ciljevi postavljeni tijekom trajanja projekta (»Objectives« [ENDURANCE European
SUMP-network], b. d.):
 osiguranje trajnih nacionalnih SUMP koncepata u svim državama EU;
 osiguranje trajne i integrirane europske SUMP revizije i obuke;
 uključenje 250 europskih gradova u prihvaćanje i implementaciju SUMP koncepata;
 podizanje svijesti o održivoj urbanoj mobilnosti i njezinim prednostima na
nacionalnoj i europskoj razini.

Dugoročni strateški ciljevi (2020. godina) uključuju (»Objectives« [ENDURANCE
European SUMP-network], b. d.):
 uspostavljanje SUMP koncepata kao glavne urbane politike, prihvaćene na lokalnoj,
nacionalnoj i europskoj razini;
 u 400 od 483 europska grada, s populacijom iznad 100.000 stanovnika potrebno je
smanjiti modalni udio automobila na prosječnih 5 %.

1.3
 Kratak pregled teorijskih osnova

Kroz teorijske osnove dotakli smo se teme zakonodavstva EU, Europske platforme za
održivu mobilnost i SUMP-a kako bismo dobili pobliži uvid u zahtjeve i očekivanja na EU
razini.

Kroz zakonodavstvo smo se fokusirali na usluge inteligentnog transporta, sigurnost na
cestama, »zelena« vozila i gorivo, biciklizam i motorizam, okoliš te općenite činjenice o
urbanoj mobilnosti. Usluge inteligentnog transporta imaju jasno određene direktive
vezane za upotrebu ITS-a u svrhu povećanja kvalitete prometa i života u urbanim
područjima. Sigurnost na cestama podijeljena je u tri dijela. Prvi dio je analiza planiranja
aspekata i fromata strategija koja govori o preliminarnoj analizi i dobrim praksama
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

48
planiranja sigurnosti na cestama za sve države članice. Drugi dio odnosi se na analizu
sadržaja akcijskog plana, odnosno konkretne postupke koji se mogu poduzeti u svrhu
povećanja sigurnosti prometa na cestama. Treći dio je vodič za sigurnost koji prikazuje
razvijanje sigurnosti prometa u EU i postavljene strateške ciljeve za ovo područje
zakonodavstva. Pregledom zakonodavstva za »zelena« vozila i gorivo zaključili smo kako
je zakonodavstvo s tog područja veoma opširno. Fokusirali smo se na financijske poticaje
za »čista« i energetski učinkovita vozila, čisti pogon za transport koji pojašnjava
alternativna goriva i prioritetna područja za djelovanje EU, standarde smisija CO2 za laka
vozila, »čista« i energetski učinkovita vozila, standarde učinaka emisija za nove osobne
automobile te benzin, dizelsko ulje i plin kao goriva gdje su istaknute njihove
karakteristike. Kod dijela biciklizam i motociklizam objasnili smo vrste takvih vozila te
njihov pogon. Zakonodavstvo vezano za okoliš uglavnom se fokusiralo na probleme i
izazove koje bi zeleni transport trebao riješiti te instrumente i politike koje će taj
transport učiniti zelenim. Dotaknuli smo se općenitih informacija o urbanoj mobilnosti,
objasnili politiku i političke ciljeve urbane mobilnosti, trendove i sve što će budući razvoj
zahtijevati.

U teorijskim osnovama smo također definirali određene pojmove kao što su Europska
platforma za održivu mobilnost, SUMP, smjernice za razvoj SUMP-a i njegove alate te
financiranje putem EU. Europska platforma podržava konkurentne i štedljive sustave
mobilnosti kroz poticanje na razvoj SUMP-a kroz dane smjernice i istaknute prednosti
uvođenja SUMP-a u gradove država članica. Među korisne i najvažnije alate za planiranje
održive mobilnosti spadaju marketing održive mobilnosti, mjerenje SUMP efekata,
apliciranje inovativnih mjera transporta i indikatori održive mobilnosti za gradove koje
smo već pobliže objasnili. Također smo napravili pregled mogućnosti financiranja putem
Kohezijske politike EU, Europske investicijske banke i drugih načina financiranja
projekata održive mobilnosti kroz EU. Prikazali smo nekoliko različitih provedenih
projekata diljem država članica EU, prednosti koje su ti projekti donijeli gradovima koji
sudjeluju i konačne rezultate projekata.

Na taj način smo se približili EU, njezinim propisima i zahtjevima glede održive mobilnosti
te načinu na koji EU zahtijeva razvoj novih i budućih članica.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

49
2 Metodologija

Rad se sastoji od pregleda literature (europskih direktiva i zakona vezanih za održivu
mobilnost), pregleda dobrih primjera iz prakse u Republici Sloveniji te osmišljavanja
prijedloga za uvedbu održive mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.
Pregled literature koji omogućuje pobliže teorijsko upoznavanje s problematikom izvest
ćemo pomoću deskriptivne metode te prikupljanjem skupa svih potrebnih podataka iz
zakododavstva EU. Kod prikupljanja podataka uključit ćemo i deduktivnu metodu te
metodu kompilacije. Prikupljene podatke je potrebno analizirati i svrstati u srodne
skupine, što ćemo postići metodama analize i deskripcije. Za pregled i opis primjera iz
prakse također ćemo koristiti metodu deskripcije. Zadnji dio odnosi se na osmišljavanje
prijedloga za uvođenje održive mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije,
što ćemo postići na podlozi prethodne analize podataka i pregleda literature te primjera
iz prakse.

Izvori informacija su uglavnom internetske stranice, poput internetskih stranica Eltis
organizacije, European Commission gdje smo preuzeli većinu direktiva i zakona EU,
Slovenske platforme za održivu mobilnost, internetske stranice Smart City Maribor te
stranice gradova Koprivnice, Varaždina i Varaždinske županije, službene internetske
stranice EU projekata povezanih s održivom mobilnošću i službene internetske stranice
CIVITAS Inicijative. Dio podataka također smo pridobili putem osobnoga kontakta s
organizacijama koje posjeduju odgovarajuće podatke. Putem elektroničke pošte ćemo
kontaktirati županijske vlasti i Razvojnu agenciju Sjever, koja je zadužena za razvoj
Varaždinske županije kao sjeverozapadnog dijela Republike Hrvatske, gdje očekujemo
daljnje upute vezane za ovu tematiku na području Varaždinske županije.

Cilj diplomskoga rada je pregled svih europskih direktiva i primjera iz prakse, vezanih za
održivu mobilnost te osmišljavanje prijedloga za uključivanje održive mobilnosti u
razvojnu strategiju Varaždinske županije. Interesira nas dakle kakve su europske
direktive glede održive mobilnosti, na koji način funkcioniraju u praksi i je li održivu
mobilnost moguće uvrstiti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

50
Namjena rada je osmišljavanje prihvatljivih prijedloga za uključivanje održive mobilnosti
u razvojnu strategiju Varaždinske županije, kako bi se županija priključila ostalim
hrvatskim gradovima koji sudjeluju u sličnim projektima te time razvila bolje okružje i
uvjete za život svojih stanovnika.

Hipoteza:
 Varaždinska županija ima predispozicije za prihvat prometnih strategija temeljenih
na održivoj mobilnosti.

Postavljenu hipotezu dokazat ćemo pregledom trenutnog prometnog i transportnog
stanja u Varaždinskoj županiji te stanja mobilnosti. Također ćemo kontaktirati županijske
vlasti i Razvojnu agenciju Sjever, u svrhu dobivanja podataka o budućim planovima za
Varaždinsku županiju na području održive mobilnosti.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

51
3 Rezultati istraživanja

Rješenja uključuju rezultate pregleda trenutnog stanja u Republici Hrvatskoj, Republici
Sloveniji i samoj Varaždinskoj županiji te analizu svih prikupljenih podataka. Na koncu će
se formirati prijedlozi za uvođenje prometnih strategija temeljenih na održivoj
mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.

3.1
 Prostorno planiranje

Postoje određene različitosti u opsegu i praksi prostornoga planiranja za svaku pojedinu
državu uključenu u proces planiranja urbane mobilnosti. U ovom poglavlju kratko ćemo
opisati trenutno stanje na području prostornog planiranja održive urbane mobilnosti za
Republiku Sloveniju i Republiku Hrvatsku.

3.1.1 Republika Hrvatska

U Republici Hrvatskoj ne postoji zakonska definicija SUMP koncepta, nacionalne
smjernice za njegovu pripremu niti pak povezanost s nacionalnim izvorima financiranja.
Ipak, definirani su ciljevi održivosti i politička potpora za SUMP, ali su sudjelovanje
javnosti i tehničke mogućnosti za pripremu veoma ograničene. U 2014. godini se na
Fakultetu prometnih znanosti u Zagrebu provela javna rasprava vezana za SUMP
koncept i projekte, gdje se utvrdilo kako postoji nedostatak koordinacije između lokalne,
županijske i državne razine. Polovica ispitanika tvrdi kako u njihovoj lokalnoj zajednici ne
postoje planovi održive urbane mobilnosti. Uzimajući u obzir podršku na razini EU kako
bi se olakšao razvoj SUMP-a, ispitanici su kao najvažnije faktore istaknuli financijsku
podršku te razvoj i razmjenu najboljih praksi o održivoj urbanoj mobilnosti (»Croatia«
[Eltis], 2015).

Gradovi Republike Hrvatske koji sudjeluju u konceptu SUMP su (»Croatia« [Eltis], 2015):
 Dubrovnik – u okviru projekta EU Adria.Move IT (2007. – 2013.);
 Umag – u okviru projekta EU Adria.Move IT (2007. – 2013.);
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

52
 Novigrad – u okviru projekta EU Adria.Move IT (2007. – 2013.);
 Koprivnica (2015.) – u okviru projekta CIVITAS Dyn@mo (2012. – 2016.) i EU
CH4LLENGE (2013. – 2016.).

Glavni grad Republike Hrvatske Zagreb tek planira novo, inovativno i uspješno planiranje
održive urbane mobilnosti. Grad Sisak je kao cilj postavio modernizaciju dijela
autobusnog voznog parka u okviru prometnog sustava, a kako bi se to postiglo, gradske
vlasti su 2016. godine počele razvijati SUMP, uz potporu Europske banke za obnovu i
razvoj. Fakultet prometnih znanosti i Odjel za gradski prijevoz izradili su tri projekta, koja
financira Sveučilište u Zagrebu (»Croatia« [Eltis], 2015):
 razvoj plana održive urbane mobilnosti (2013. – 2014.);
 analiza uloge javnog prijevoza u održivoj urbanoj mobilnosti (2014.);
 procjena utjecaja strategija i mjera za održivi promet u gradovima (2015.).

Analiza održive mobilnosti u državi

Prema podacima iz 2012. godine, svaki treći stanovnik u Republici Hrvatskoj danas
posjeduje osobni automobil, što čini 336 registriranih osobnih vozila na 1.000
stanovnika. Tako velik broj motornih vozila u prometu ima štetan utjecaj na okoliš. Mjere
potrebne za sprječavanje štetnog utjecaja su uvođenje vozila s katalizatorom,
»pomlađivanje« voznog parka te korištenje kvalitetnih goriva kao pogona za vozila.
Provođenjem ovih mjera štetne emisije stakleničkih plinova su smanjene, u odnosu na
1990. godinu. Emisije ugljikova monoksida (u nastavku CO) su smanjene za 70 %, NOx za
22 % te olova (u nastavku Pb) za 94 %. Međutim, u tom istom razdoblju ukupni broj
vozila povećao se za 52,4 %, od toga je 80,4 % osobnih vozila, 2,2 % teških teretnih vozila,
7,2 % lakih teretnih vozila i 10,2 % mopeda i motocikala. Također je zabilježena povećana
potrošnja goriva u cestovnom prometu, u iznosu od 62 %. Uzimajući u obzir pojedinačnu
potrošnju goriva, u proteklom je razdoblju dizelsko gorivo dvostruko više zastupljeno od
benzina. Posljedica toga je povećani udio lebdećih čestica i dušikova (IV) oksida (u
nastavku SO2). S druge strane, potrošnja ukapljenog plina i tekućih biogoriva je pala zbog
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

53
povećane cijene plina i smanjenja korištenja biogoriva u javnom prijevozu (»Onečišćenje
zraka iz cestovnog prometa« [energetika-net], 2012).

Slika 8 prikazuje relativne ukupne emisije onečišćujućih tvari u Republici Hrvatskoj za
razdoblje od 1990. do 2015. godine i scenarij s mjerama za 2020. godinu. U obzir su uzeti
NOx, SO2, nemetanski hlapljivi organski spoj (NMVOC) i amonijak (NH3).

Slika 8: Ukupne emisije onečišćujućih tvari  Republici Hrvatskoj

Izvor: »Republic of Croatia 2017 Informative Inventory Report (1990 – 2015) [Agencija
za zaštitu okoliša], 2016

Buhin u svome radu navodi kako je planiranje održive mobilnosti u Hrvatskoj prije svega
usmjereno na gradove, dok se održiva mobilnost u ruralnim područjima zanemaruje. U
2011. godini, prometni sektor u Republici Hrvatskoj odgovoran je za 20 % emisija
stakleničkih plinova, a sam cestovni promet za 95 % je pridonio ukupnim emisijama
plinova u prometu. Nacionalne prognoze iz Energetske strategije predviđaju rast tih
emisija u razdoblju od 2012. do 2025. godine, čak i uz provođenje određenih mjera
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

54
smanjenja. Najveći problem zagađenja zraka u Hrvatskoj su lebdeće čestice čiji glavni
izvor je upravo promet. Osim navedenih štetnih emisija stakleničkih plinova, javljaju se i
drugi problemi, kao što je nestanak prirodnih staništa za biljne i životinjske vrste,
prouzrokovan gradnjom cesta i komunikacijskih veza. Nacionalne prognoze također
predviđaju da će, prema scenariju energetske učinkovitosti, potrošnja energije u
prometu porasti za 2,9 % (Buhin, 2015).

Buhin također navodi kako se, osim okolišnih problema, javljaju i drugi problemi u
hrvatskom prometu, poput loše kvalitete i održavanja javnog prijevoza, manjka udobnih
načina prijevoza, nemogućnosti multimodalnog prijevoza, manjka ekološki prihvatljivih
i sigurnijih prijevoznih sredstava te manjka pouzdanih prometnih veza između i unutar
različitih regija. Strategija prometnog razvoja izrađena je s ciljem razvoja učinkovitog i
održivog prometnog sustava u Republici Hrvatskoj. Sve mjere usklađene su s propisima
EU, a radi se o (Buhin, 2015):
 osiguranju interoperabilnosti sustava;
 povećanju razine uslužnosti u prometnom sektoru;
 unaprjeđenju energetske učinkovitosti;
 osiguranju financijske održivosti;
 osiguranju sigurnosti i zaštite;
 osiguranju socijalne i ekološke održivosti;
 osiguranju učinkovitosti;
 unaprjeđenju dostupnosti i socijalne uključenosti;
 unaprjeđenju razdiobe vidova prometa u korist javnog prijevoza;
 unaprjeđenju ekološki prihvatljivih i alternativnih vidova prijevoza;
 osiguranju kvalitete usluge.

Također je potrebno napomenuti kako je planiranje održive mobilnosti u Hrvatskoj prije
svega usmjereno na gradove, dok se održiva mobilnost u ruralnim područjima
zanemaruje (Buhin, 2015).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

55
Projekti Adria.Move IT! i CIVITAS Dyn@mo

Dva bitna EU projekta za Republiku Hrvatsku su Adria.Move IT! i CIVITAS Dyn@mo te ih
je potrebno predstaviti.

Adria.Move IT! projekt sufinancira IPA jadranski CBC program 2007-2013, a okupio je
jadranske primorske gradove koji su se suočavali s pitanjima vezanim za mobilnost zbog
specifičnih povijesnih i prostornih okolnosti. Zagušenja prometa rezultat su povijesne
baštine takvih gradova koji nisu dizajnirani za korištenje automobila niti naglo povećanje
broja stanovnika u ljetnim turističkim sezonama. Motiv za pokretanje projekta bio je
zajednički razvoj učinkovitih, ekološki prihvatljivih, sigurnih i zdravih transportnih
rješenja koja će poticati održivi transport, kvalitetu života i socioekonomsku koheziju
projektnog područja te na taj način biti primjer za druge jadranske lokalne vlasti.
Zajednička akcija projektnih partnera kroz zajedničku je strategiju povećala učinkovitost
projekta. Bilo je potrebno kombinirati teritorijalni potencijal i karakteristike s
kapacitetom lokalnih sudionika. S ciljem promicanja održive mobilnosti, u partnerskim
gradovima provedeni su mali pilot-projekti, koji su se usmjerili na poticanje biciklizma i
alternativnih prometnih kanala (»Adria.Move IT! Project« [Dalmatia Aeterna], b. d.).

CIVITAS Dyn@mo je ambiciozni projekt sa strateškim značenjem za održivo planiranje
mobilnosti u četiri dinamična europska grada. To uključuje dva vodeća grada – Aachen
u Njemačkoj i Gdyniju u Poljskoj, te dva grada za učenje – Mallorcu u Španjolskoj i
Koprivnicu u Hrvatskoj. Misija ovog projekta je jačanje održive mobilnosti kroz
promicanje nezagađujućih načina života, poticanje socijalne interakcije i suradnje na
temelju novih medija te provedbu integrirane implementacije inovativnih usluga
prijevoza za građane svih dobnih skupina. Strateški ciljevi projekta su razvoj Mobility 2.0
sustava i usluga kroz implementaciju 2.0 tehnologija, rješenja za elektropokretljivost
građana, korištenje novih električnih i hibridnih vozila i uključivanje dinamičnog dijaloga
građana za planiranje mobilnosti i poboljšanje usluga (»CIVITAS Dyn@mo« [CVITAS
Initiative], b. d.).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

56
Specifični ciljevi dijele se na četiri razine (»CIVITAS Dyn@mo« [CVITAS Initiative], b. d.):
 strateška razina: razvoj kulture za interaktivno planiranje mobilnosti u kojem mogu
sudjelovati građani i drugi sudionici;
 tehnička razina: korištenje čistih, energetski učinkovitih i električnih vozila te
naprednih informacijskih i komunikacijskih sustava (ICT) i ITS sustava kao osnove za
inovativne transportne usluge;
 uslužna razina: izložiti građane i putnike u gradovima novim uslugama mobilnosti;
 europska razina: omogućavanje političarima i tehničkim donositeljima odluka iz
CIVITAS Dyn@mo gradova da aktivno doprinose razmjeni znanja i učenju kroz ljetne
škole i obuke, razvijajući centre za kompetentnost za održivo urbanističko planiranje
i elektromobilnost.

Projektantski konzorcij sastoji se od 28 partnera iz četiri grada koji sudjeluju u projektu.
Podržava ih Unija baltičkih gradova za okoliš (engl. Union of the Baltic Cities Commission
on Environment), Rupprecht konzulat u Njemačkoj i Sveučilište Lund u Švedskoj
(»CIVITAS Dyn@mo« [CVITAS Initiative], b. d.).

Gradovi koji sudjeluju u konceptu SUMP-a

Već smo prethodno spomenuli četiri hrvatska grada koja rade na razvoju održive
mobilnosti. To su Dubrovnik, Umag i Novigrad, u okviru projekta Adria.Move IT!. Ovim
gradovima može se dodati i Općina Lopar. U okviru projekata CIVITAS Dyn@mo i EU
CH4LLENGE na razvoju održive mobilnosti radi i grad Koprivnica.

Dubrovnik se suočava s problemima kao što su prekomjerna upotreba automobila,
zastoji na gradskim prometnicama, neuređene biciklističke i pješačke staze te
nedostatak parkirnih mjesta. S programom IPA jadranske prekogranične suradnje i
projekta Adria.Move IT! izrađen je lokalni Plan mobilnosti za pronalazak rješenja
problema u prometu, instalirana je suvremena urbana oprema kod Sportskog centra u
Gospinom polju i na ulazu u park-šumu kod Rašice. Također, kod Sportskog centra i u
blizini gradske jezgre instalirani su držači za bicikle, obnovljene su i označene pješačke i
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

57
biciklističke staze. Staza koja povezuje stambeno-turističko područje Gorica Sv. Vlaho s
park-šumom Velika i Mala Petka obnovljena je i opremljena pločama, odnosno
signalizacijom, a staza u park-šumi Petka je prvi primjer korištenja prirodnih i ekološki
održivih materijala. Zahvaljujući sufinanciranju IPA jadranskog CBC programa, Dubrovnik
sada posjeduje prvi, 3,5 km dugačak pješački i biciklistički put koji povezuje stambeno-
turističko područje sa sjeverozapadnim dijelom grada (»Adria.Move IT!« [Dalmatia
Aeterna], b. d.).

Grad Umag izabrao je izgradnju biciklističke staze Umag – Ungarija, koja povezuje
stambeno naselje Komunela s uslužnim, komercijalnim i proizvodnim aktivnostima u
poslovnoj zoni Ungariji. Projekt je osmislila organizacija za dizajn i savjetovanje iz Pule,
naziva VIA ING d.o.o. Asfaltni put, širine 2,50 m i duljine 921 m, opremljen je prometnom
i informacijskom signalizacijom (»Adria.Move IT!« [Dalmatia Aeterna], b. d.).

U Novigradu, kao dio projekta Adria.Move IT!, izgrađene su dvije pješačke i biciklističke
staze duljine preko 11 km, Dalja – Mareda – Pineta – Karpinjan i Kršin – stancija Vinjeri
– Novigrad staze. Putevi prolaze kroz lijepe šumske predjele, vinograde i polja. Rezultat
toga je visoka razina sigurnosti u cestovnom prometu i povezanost urbanog područja s
okolnim turističkim, sportskim i seoskim aktivnostima. Novigrad je tako pridobio poticaj
za planiranje održive mobilnosti što je dovelo do smanjenja vozila u prometu
(»Adria.Move IT!« [Dalmatia Aeterna], b. d.).

Pilot-projekt Općine Lopar obuhvaća dvije lokacije: izgradnju pješačke i biciklističke staze
na već postojećem putu koji povezuje Sveti Rok i Jaminu. Svrha toga je preseljenje
pješaka i biciklista iz središta prema Geoparku otoka Raba, izbjegavajući zagušenja u
cestovnom prometu. Instalirane su info-točke i kante za smeće te točke mirovanja. Staza
je široka 2,5 m i dugačka 500 m. Kružna ruta namijenjena je turističkom vlaku kako bi se
lakše pristupilo plažama u Loparu i kako bi se očuvali prirodni resursi, odnosno ograničilo
korištenje vozila (»Adria.Move IT!« [Dalmatia Aeterna], b. d.).

Projekt CH4LLENGE bavi se savladavanjem prepreka u izradi SUMP-a, a grad Koprivnica
u ovom projektu ima status grada koji slijedi primjere dobrih praksi. U sklopu projekta
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

58
CIVITAS Dyn@mo, grad Koprivnica prihvatio je šest mjera (»CIVITAS Dyn@mo« [Grad
Koprivnica], 2013):
 planiranje javnog prijevoza;
 plan održivoga gradskog prometa;
 sveučilišni kampus nulte CO2 emisije;
 javni prijevoz s niskom emisijom;
 razvoj kurikuluma održivog prometa za koprivničko sveučilište;
 program zajedničkoga korištenja električnih gradskih automobila.

Grad Koprivnica želi razviti prvi sustav javnog prijevoza koji povezuje željeznički i
autobusni regionalni javni prijevoz i novi javni prijevoz u samom gradu. To će biti prvi
integrirani javni prijevoz u takvom gradu u regiji. Sustav se sastoji od integrirane usluge
regionalnih prijevoznika i izbora atraktivnih i inovativnih novih načina prijevoza
(električni autobusi, gradska željeznica i biciklistički sustav za studente sveučilišnoga
kampusa) (»Planiranje sustava javnog prijevoza« [Grad Koprivnica], b. d.).

SUMP povezuje interakcijske, participacijske i evaluacijske principe kako bi zadovoljio
sadašnje i buduće potrebe stanovnika za mobilnošću te osigurao bolju kvalitetu života u
gradu i okolici. Cilj takvog plana u Koprivnici je stvaranje održivog prometnog sustava
kroz dostupnost poslova i usluga, poboljšanu sigurnost i zaštitu, smanjenje emisija
stakleničkih plinova, zagađenja i potrošnje energije, povećanje ekonomičnosti i
učinkovitosti u teretnom i putničkom prometu te povećanje kvalitete i atraktivnosti
gradskog života (»Plan održive gradske mobilnosti (SUMP) za grad Koprivnicu« [Grad
Koprivnica], b. d.).

Sveučilišni kampus zapravo je javni prostor niske emisije stakleničkih plinova u programu
Novo lice Koprivnice. To znači da sve će sve izgrađene zgrade biti energetski efikasne,
energetskog razreda A+ (pasivne zgrade) ili razreda A. Kako bi se smanjio štetan utjecaj
prometa na okoliš, potrebna su niskoenergetska prometna rješenja. To je jednostavnije
postići u kampusu koji je prostorno dovoljno ograničen. Korisnici su također idealna
skupina jer se radi o aktivnim mladim ljudima, budućim donositeljima odluka. Svojim
prometnim navikama dugoročno će utjecati na svoj život i život okoline, pa je potrebno
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

59
da te navike budu što više održive. Širi cilj mjere je oblikovanje prometnoga koridora, s
kampusom kao prostorom održive mobilnosti u sredini (»Sveučilišni kampus nulte
emisije CO2« [Grad Koprivnica], b. d.).

Osnovni dio mjere javnog prijevoza niske emisije CO2 je primjena nove tehnologije.
Korištenje električnih autobusa nikada prije nije bilo isprobano u Hrvatskoj. Ovo
osigurava mogućnost za proučavanje pogodnosti elektromobilnosti na razini malih
gradova. Prije svega, radi se o testiranju korištenja električnih vozila, efikasnosti baterija,
održavanja i skladišenja. Evaluacija zadovoljstva korisnika ove usluge pruža dovoljno
podataka za moguće širenje ove prakse na širu međunarodnu regiju (»Javni prijevoz
niske emisije CO2 u Koprivnici« [Grad Koprivnica], b. d.).

Sveučilište u Koprivnici prva je obrazovna ustanova u jugoistočnoj Europi koja nudi
programe planiranja čiste gradske mobilnosti te se na taj način omogućava obrazovanje
prometnih profesionalaca u ovoj regiji zemlje. Stečena znanja doprinose promjeni
načina prometnog planiranja u EU i drugim zemljama (»Izrada kurikuluma čiste gradske
mobilnosti za Sveučilište u Koprivnici« [Grad Koprivnica], b. d.).

Uvođenjem električnih vozila u postojeći vozni park grada Koprivnice, gradskih ustanova
i poduzeća te povezivanjem svih vozila u zajednički sustav korištenja, može se omogućiti
mjerenje svih poboljšanja, a iskustvo prenijeti drugim poduzećima u regiji. Sustav
zajedničkoga korištenja automobila inovativan je i s organizacijske i tehničke strane.
Potrebno je dokazati financijske i okolišne prednosti kako bi se praksa prenijela i u druge
regije. Sustavom upravlja računalni program koji povezuje grad Koprivnicu i gradske
ustanove te poduzeća. Osim toga, ova praksa smatra se prvim korakom uspostavljanja
infrastrukture za korištenje električnih vozila u Hrvatskoj te potiče nabavku ovakvih vrsta
vozila (»Sastav zajedničkog korištenja električnih automobila« [Grad Koprivnica], b. d.).

Planovi za održivu mobilnost

Krajem 2013. godine Sveučilište u Zagrebu donijelo je odluku da se Fakultetu prometnih
znanosti dodijele sredstva za pojedine odobrene projekte, a među njima se nalazio i
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

60
projekt Razvoja planova održive urbane mobilnosti. Svrha ovog projekta bila je
proširenje znanja o ponašanju sudionika u urbanim kretanjima te informacije o
prometnom sustavu u Republici Hrvatskoj, na temelju kojeg se trebalo promijeniti
sljedeće (»Planovi održive urbane mobilnosti – SUMP«, 2014):
 tradicionalni strategijski pristup u integralno prometno-prostorno planiranje;
 smanjenje upotrebe osobnih vozila po stanovniku i poticaj na održive načine
kretanja;
 povećanje kvalitete života u gradovima kroz povećanu mobilnost te prostornu,
energetsku, ekološku i ekonomsku učinkovitost;
 smanjenje negativnog utjecaja prometa na okoliš;
 povećanje sigurnosti prometnog sustava;
 povećanje socijalne jednakosti u urbanoj mobilnosti.

U okviru samog projekta planirane su sljedeće aktivnosti (»Planovi održive urbane
mobilnosti – SUMP«, 2014):
 izrada smjernica za planove održive mobilnosti u hrvatskim gradovima;
 brojanje biciklističkog prometa;
 brojanje zaposjednutosti osobnih vozila;
 brojanje osobnih vozila na karakterističnim presjecima;
 snimanje GPS putanja osobnih vozila, bicikala i vozila javnoga gradskog prijevoza;
 skupljanje podataka o emisijama polutanata i razini buke;
 prikupljanje i analiza parametara prometnog toka osobnih vozila, bicikala i vozila
javnoga gradskog prijevoza u jutarnjem vršnom periodu radnog dana;
 prikupljanje, sistematiziranje i analize svih čimbenika koji utječu na urbanu
mobilnost.

Pilot-istraživanja provedena su u gradu Zagrebu, tijekom prvog polugodišta 2014.
godine. Rezultati ovog projekta mogu biti odličan temelj za izradu planova održive
urbane mobilnosti za sve gradove, uključujući i Zagreb. Primjenom SUMP-a uspješno se
utječe na načinsku raspodjelu putovanja te se uspješno postižu postavljeni ciljevi
(»Planovi održive urbane mobilnosti – SUMP«, 2014).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

61
Rezultatima se također dobio bolji uvid u teme koje takvi planovi moraju sadržavati i
obrađivati te koja područja mobilnosti se moraju dovoditi u pitanje u hrvatskim
gradovima. Naziv tema i njihov postotni udio u planovima održive urbane mobilnosti za
Republiku Hrvatsku naveden je u Tablici 2.

Tablica 2: Teme i njihov udio u planovima održive urbane mobilnosti
Pješačenje i biciklizam
14,1 %
Javni gradski prijevoz
13,4 %
Integrirani prometni sustav
10,8 %
Upravljanje parkiralištima
7,2 %
Dostavni promet u gradovima
6,2 %
Usklađenost urbanog razvoja i namjena zemljišta
6,2 %
Sheme ograničavanja pristupa (zelene zone, zone sa smanjenim emisijama
ispušnih plinova i naplata zagušenja
6,2 %
Usklađenost s prometnim planovima na županijskoj, nacionalnoj i EU razini
5,9 %
Načini sudjelovanja građana i ostalih sudionika
5,6 %
Pristupačnost, socijalna uključenost (mladi, stari, osobe s invaliditetom)
5,2 %
Postupci za evaluaciju, vrednovanje plana
3,9 %
Izvor: »Planovi održive urbane mobilnosti – SUMP«, str. 12, 2014

3.1.2 Republika Slovenija

U Republici Sloveniji ne postoji pravni propis koji bi lokalne vlasti prisilio na
implementaciju SUMP-a, no u posljednjem desetljeću je koncept razvijen uglavnom kroz
EU projekte. Slovenski stručnjaci su SUMP testirali kroz tri razine, a to su preporučena
veličina grada od strane EU (100.000 +), mala općina i regija. Koncept se na svakoj razini
pokazao uspješnim. SUMP prilagođen razini regije razvijen je samo za područje Nove
Gorice, dok su svi ostali SUMP koncepti razvijeni za općine. Ministarstvo infrastrukture,
odgovorno za gradski transport, prije nekoliko godina je prepoznalo vrijednost SUMP
koncepta te su ga podržali na više razina. Aktivnost koja je prioritet za vlasti je razvoj
nacionalne platforme za održivu mobilnost. Ministarstvo infrastrukture također je
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

62
osnovalo kohezijske fondove koji služe kao izvor financiranja za razvoj SUMP-a u
gradovima te provedbu svih mjera održive mobilnosti na temelju tog koncepta. 2015. je
godina početka ovog programa, koji je sufinanciran operativnim planom za
implementaciju Europske kohezijske politike tijekom 2014. – 2020. godine. Kroz 2014. i
2015. godinu više od 60 različitih stručnjaka i savjetnika osposobljeno je za razvoj SUMP-
a, dok je kroz 2016. godinu razvijeno 60 SUMP projekata te je provedena revizija za tri
postojeća SUMP projekta. Na takav način će sve općine s većim i srednjim urbanim
centrima razviti svoje SUMP projekte do ljeta 2017. godine. Zajednički cilj navedenih
aktivnosti je implementacija SUMP koncepta kao redovite prakse planiranja održive
urbane mobilnosti u Sloveniji (»Slovenia« [Eltis], 2015).

Gradovi i regije u Republici Sloveniji koji rade na razvoju SUMP koncepta su (»Slovenia«
[Eltis], 2015):
 Nova Gorica (2006., 2014.) – u okviru projekta EU PUMAS;
 Ljubljana (2012.) – u okviru projekta CIVITAS ELAN;
 Ljutomer (2012.) – u okviru nacionalnog projekta;
 Maribor (2014.) – u okviru EU projekta TRAMOB;
 Piran (2014.) – u okviru projekta EU Adria.Move IT;
 Murska Sobota (2008.).

Analiza održive mobilnosti u Republici Sloveniji

Sam pristup Republike Slovenije u EU je zbog nepripremljenosti na njegove posljedice
podigao cestovni promet u državi na 70 %. Uz to su se pojavili i drugi negativni utjecaji
prometa, pa je Ministarstvo za promet pripremilo Rezoluciju o prometnoj politici RS. Prvi
cilj bio je strateško uređivanje mobilnosti. Ostali temeljni ciljevi prometne politike bili su
(»Trajnostna mobilnost«, b. d.):
 osiguranje zadovoljavajuće razine mobilnosti;
 učinkovita opskrba gospodarstva;
 racionalna upotreba prometne infrastrukture;
 sigurnost i učinkovitost prometnog sustava;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

63
 zaštita prirodnog i kulturnog okoliša;
 racionalno korištenje javnih financija;
 povećanje dodane vrijednosti usluga;
 zapošljavanje u prometnim djelatnostima.

Cestovni promet godišnje raste za 3 – 4 %, a oko 90 % ukupnog teretnog i putničkog
prometa izvodi se po cestama. 500 km željezničkih pruga je elektrificirano. Većina tih
pruga bila je izgrađena još u 19. stoljeću, pa ne konkurira današnjim tehnološkim
mogućnostima. Omjer između tereta koji se prevozi cestom i tereta koji se prevozi
željeznicom iznosi 71 : 29, a udio kombiniranog transporta je iznimno nizak, u iznosu od
0,8 %. Više od 75 % individualnih putovanja u državi izvodi se osobnim automobilima,
dok samo 25 % otpada na javni putnički promet (»Trajnostna mobilnost«, b. d.).

Tablica 3 daje podatke o duljini cestovne infrastrukture, željezničke infrastrukture te
zračnim i pomorskim lukama. Podaci za duljinu cesta su iz 2014. godine, dok su podaci
za duljinu željezničke infrastrukture iz 2015. godine. Svi podaci su pridobiveni na
Statističkom zavodu Republike Slovenije. Kompletnu prometnu mrežu, osim cesta i
željezničke infrastrukture, čine i tri zračne luke (zračna luka Portorož, zračna luka Jožeta
Pučnika Ljubljana i zračna luka Edvarda Rusjana Maribor) te međunarodna pomorska
luka Koper.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

64
Tablica 3: Podaci o duljini cesta i pruga u Sloveniji
Vrste cesta:
Duljina (km):
Državne ceste
6.724,00
Državne ceste kojima upravlja DARS16
770,00
Državne ceste kojima upravlja DRSC17
5.954,00
Općinske ceste
32.160,00
Autoceste
677,00
Autoceste bez priključaka
...
Brze ceste
93,00
Brze ceste bez priključaka
...
Glavne ceste (G1, G2, HCH1)
819,00
Regionalne ceste (R1, R2, R3, RT)
5.135,00
Lokalne ceste (LC, LZ, LK, LG)
13.372,00
Javni putevi (JP, KJ)
18.788,00
Međunarodne E-ceste
728,00
UKUPNO:
85.220,00

Duljina željezničkih pruga
2.177,50
Izvor: Osobni izvor

90 % svih emisija štetnih plinova i tvari prouzročeno je cestovnim prometom. Na
godišnjoj razini se na kompletnoj cestovnoj mreži dogodi oko 38.000 prometnih nesreća.
Sam promet u Sloveniji dnevno prouzroči sljedeće (»Trajnostna mobilnost«, b. d.):
 oko 140 tona emisije CO;
 100 kg Pb;
 više od 10.000 tona emisije CO2;
 70 tona emisije NOx;
 4 tone SO2.

16 slo. Družba za avtoceste v Republiki Sloveniji
17 slo. Direkcija republike Slovenije za infrastrukturo
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

65
Tablica 4 prikazuje nepoželjne negativne nuspojave prometa s područja nesreća, zastoja,
buke, ispušnih plinova i infrastrukture.

Tablica 4: Negativne nuspojave prometa
Nesreće:
Ekonomska šteta
Zdravstveni problemi
Zastoji:
Gubitak vremena
Ograničenje za neke vrste prijevoza
Stres
Ekonomska šteta
Nemobilnost
Buka:
Zdravstveni problemi
Stres
Neugodni okoliš za život
Ispušni plinovi:
Zagađenje zraka
Klimatske promjene
Zdravstveni problemi
Infrastruktura:
Uništavanje okoliša
Štetni utjecaj na bioraznolikost
Lokalne zajednice, kojima izgradnja
autoceste donosi negativne učinke
Izvor: »Trajnostna mobilnost«, str. 4, b. d.

Većina prometnih odluka u Sloveniji donosi se unutar dokumenata prostornog uređenja.
Oni se uglavnom fokusiraju na prometnu infrastrukturu. Ne bave se integriranom
obradom transportnog sustava i upravljanja njime, dok u dokumentima prostornog
uređenja ponekad mogu biti odsutni pojedini elementi prometnog sustava, kao što su
javni prijevoz, biciklizam, pješačenje, parking itd. Kao što se i pojedini dijelovi prometnog
sustava obrađuju raspršeno, raspršena su i sredstva za financiranje, koja se uglavnom
odnose na financiranje cestovne infrastrukture, dok održivi načini prijevoza ovdje ne
igraju ključnu ulogu. Za mjere se odlučuje bez pune procjene te je država najviše
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

66
usmjerena na povećanje kapaciteta cestovne infrastrukture, što dovodi do još većeg
povećanja motoriziranog prometa, smanjenja kvalitete života. Velika potrošnja
proračunskih sredstava pak se ne poboljšava značajno. Ljudi više putuju, troše više
novaca za mobilnost te gube više vremena u gužvama. Sam proces donošenja odluka
često nije transparentan, dok se u nekim područjima zamjećuje nedostatak stručnoga
kadra (»Osredotočenost na avtomobile« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost],
b. d.).

Prometne strategije temeljene na održivoj mobilnosti

Integrirano prometno planiranje prije svega se temelji na izradi integriranih prometnih
strategija. Proces pripreme i realizacije integriranih prometnih strategija obuhvaća
sljedeće (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za
trajnostno mobilnost], b. d.):
 održivi pristup, koji uravnotežuje gospodarski razvoj, kvalitetu okoliša i socijalnu
pravednost;
 holistički pristup, koji u obzir uzima praksu i politike različitih sektora, razinu vlasti i
susjednih administrativnih područja;
 participativni pristup, koji omogućuje sudjelovanje javnosti u svim fazama
projektiranja;
 jasnu viziju, ciljeve i usredotočenost na dostizanje mjerljivih ciljeva, uključenih u
integriranu strategiju održivog prometa;
 pregled svih prometnih troškova i koristi, uzimajući u obzir troškove i koristi šireg
društva;
 stručnost, koja se temelji na korištenju već provjerenih metoda.

Postoje određene razlike i sličnosti u tradicionalnom planiranju prometa i integriranom
planiranju prometa. Tablica 5 prikazuje te sličnosti i razlike.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

67
Tablica 5: Sličnosti i razlike kod tradicionalnog i integriranog planiranja prometa
Tradicionalno planiranje prometa
Integrirano planiranje prometa
Središnji predmet rasprave je
infrastruktura
Infrastruktura predstavlja jedan od
načina dostizanja širih ciljeva
Projektno planiranje
Strateško i ciljno planiranje
Netransparentno odlučivanje
Transparentno odlučivanje s uključenjem
javnosti
Glavni ciljevi su brzina i protok
Glavni ciljevi su dostupnost i kvaliteta
života
Usredotočenost na automobile
Ustredotočenost na ljude
Investicijsko intenzivno planiranje
Isplativo planiranje (gledajući troškove)
Zadovoljavanje prometne potražnje
Upravljanje prometnom potražnjom
Usredotočenost na skupe i velike
projekte
Ustredotočenost na učinkovita i
postepena poboljšanja
Domena inženjera prometa
Interdisciplinarnost, odnosno integracija
sa sektorima za zdravlje, okoliš i prostor
Izbor prometnih projekata bez strateške
procjene
Strateška procjena mogućnosti, glede na
postavljene ciljeve
Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 7, b. d.

Integrirani pogled na prijevoz ima određene prednosti, a radi se o (»Trajnostna
mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 boljoj kvaliteti života;
 pozitivnim učincima na zdravlje i okoliš;
 poboljšanju mobilnosti i dostupnosti;
 poboljšanoj slici općine;
 odlukama koje javnost podupire;
 učinkovitom ispunjavanju svih pravnih obaveza;
 novoj, integriranoj političkoj viziji;
 poboljšanju pristupa potrebnim sredstvima.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

68
U slovenskim općinama se integrirano planiranje transporta uglavnom ne uzima u obzir,
jer je tradicionalni pristup popularniji kod investitora, zbog bržeg donošenja odluka. U
takvim projektima, lokalne interesne grupacije imaju značajan utjecaj. Iz tog razloga lako
može doći do ugrožavanja javnog interesa. Proces donošenja takvih odluka nije
transparentan i ne bavi se ključnim skupinama sudionika. Integrirane prometne
strategije općinama pomažu prevladati sve loše prakse. To znači prihvaćanje dobro
informiranih odluka u suradnji s javnošću, pored povećane transparentnosti poslovanja
i povećanog javnog interesa. Integrirane prometne strategije dakle postaju sve veća
praksa u slovenskim općinama i prije svega zahtijevaju integrirani pristup rješavanja
problema. Ključno je razumijevanje važnosti integriranog planiranja transporta i potpora
najviše političke razine pri izradi takvih strategija. Također je važno posjedovati potrebne
izvore, financijska sredstva, znanja i ljudske resurse na svim ključnim područjima izrade
integriranih strategija prometa. Priprema strategije obično zahtijeva manje vremena od
pripreme nekih drugih planova. Međutim, postoje neki dodatni troškovi, čija veličina
ovisi o veličini općine i dostupnosti osoblja u upravi općine, odnosno o uključenju
vanjskih savjetnika. Treba uzeti u obzir da priprema strategije rješava prometne
probleme što, kratkoročno i srednjeročno, može donijeti uštedu velike količine novca.
Ovakve strategije su prije svega važne ako se općine žele zaštititi od rasta cijena goriva,
pretvoriti općinu u bolje konkurentno i atraktivno mjesto, smanjiti utjecaj prometa na
okoliš i broj smrtno stradalih na cestama. Dugoročno gledano, put do nižih troškova je
kroz smanjenje potražnje i promjene načina prijevoza, učinkovitiju uporabu i poboljšanje
postojećih prometnica te investicije u širenje prometnica (»Trajnostna mobilnost za
uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.).

Smjernice za planiranje integriranih prometnih strategija

Smjernice su namijenjene planerima prometa u slovenskim općinama, svjetskim
poduzećima te drugim sudionicima koji se uključuju u planiranje integriranih prometnih
strategija. Ne posjeduju točne tehničke upute, već su više usmjerene na predstavljanje
procesa pripreme i provedbe strategije. Smjernice dopunjuje i Slovenska platforma za
održivu mobilnost, kao nacionalna referentna točka za to područje. Ove smjernice
temelje se na dokumentu Guidelines: Developing and implementing Sustainable Urban
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

69
Mobility Plan. Smjernice za Sloveniju pripremljene su u skladu s iskustvom, stečenim u
pripremi integriranih prometnih strategija za Ljubljanu, koja se izvodila u okviru EU
projekta Civitas Elan, te u izradi integriranih prometnih strategija za Općinu Ljutomer
(»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno
mobilnost], b. d.).

S pripremom i provedbom integriranih prometnih strategija mogu se dostići sljedeći
pozitivni učinci u općini (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska
platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 manji osobni troškovi prijevoza;
 manje izgubljenog vremena zbog prijevoza;
 podizanje pokazatelja zdravlja;
 veća dostupnost za sve stanovnike (mlađi, stariji te ljudi s ograničenjem kretanja);
 učinkovitije ispunjavanje svih zakonskih obaveza te rješavanje problema zagađenja
zraka;
 bolji pristup sredstvima EU;
 bolje korištenje općinskog proračuna.

Postavljanje temelja je prvi korak kod pripreme integriranih prometnih strategija.
Potrebno je osigurati sve uvjete za uspješnost, kako u pripremi, tako i u provedbi. Uspjeh
ovisi i o unutarnjim i o vanjskim sudionicima.

Prvi korak sastoji se od šest podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno
prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 povezanost s načelom održive mobilnosti;
 ocjena utjecaja šireg okvira;
 samoocjena;
 pregled svih dostupnih izvora;
 definiranje vremenskog plana;
 definiranje ključnih sudionika.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

70
U Tablici 6 prikazana su sva ključna znanja za integrirano planiranje prometa, a
podijeljena su u tri glavne skupine. Prva skupina odnosi se na vodstvena znanja, druga
na tehnička znanja i treća skupina se odnosi na operativna znanja.

Tablica 6: Znanja za integrirano planiranje prometa
Vodstvena znanja
Projektno vodstvo (uključujući odnose s politikom)
Tehničko vodstvo
Financijsko vodstvo
Upravljanje s osobljem (uključujući vođenje multidisciplinarnih skupina)
Tehnička znanja
Prostorno planiranje i planiranje prometa
Znanja iz drugih važnih sektora (gospodarstvo, socijala, okoliš i zdravlje)
Poznavanje politike na regionalnoj, europskoj i državnoj razini
Operativna znanja
Uključivanje sudionika
Oblikovanje, nadzor nad pokazateljima i ocjenjivanje
Prikupljanje i analiza podataka
Modeliranje i oblikovanje scenarija
Informiranje i odnosi s javnošću, trgovanje
Računovodstvo
Javno naručivanje
Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 17, b. d.

U Tablici 7 prikazan je primjer općine Ljubljane koja je kod izrade prijedloga integrirane
prometne strategije željela uključiti širok spektar različitih sudionika, teje pozvala
predstavnike različitih javnosti.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

71
Tablica 7: Primjer sudionika u Ljubljani

Strukovna javnost
Opća javnost
Državna razina
Ministarstvo za infrastrukturu in
prostor
Nevladine organizacije na
području okoliša, zdravlja,
biciklizma, itd.
DARS
Gospodarska i interesna
udruženja
Ministarstvo za poljoprivredu i
okoliš
Savezi i udruženja
Svjetska i projektantska
poduzeća
Mediji
Institucije za istraživanja

Profesionalne udruge

Regionalna razina Regionalna razvojna agencija
Susjedne općine
Razina općine
Uprava općine
Okružne zajednice
Odbor općine/gradski odbor
Građanska inicijativa
Općinsko/gradsko vijeće
Vatrogasci i spasioci
Vijeće za prevenciju i
obrazovanje u cestovnom
prijevozu
Veliki generatori prometa
Mjesno redarstvo
Obrazovne ustanove
Međuopćinska inspekcija
Udruge osoba s invaliditetom
Policija

Operatori javnih parkirališta

Pružatelji usluga javnog prijevoza
Strukovne projektne skupine

Projektni partneri

Trgovinske udruge i savezi

Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 19, b. d.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

72
Drugi korak predstavlja definiranje procesa. Proces pripreme integrirane prometne
strategije mora biti jasno definiran i prilagođen lokalnim uvjetima. Drugim riječima,
potrebno je pripremiti geografski opseg na koji će se strategija odnositi.

Definiranje procesa sastoji se od četiri podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za
uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 definiranje područja i odgovornosti;
 koordinacija politika i integrirani pristup planiranju;
 planiranje uključivanja javnosti;
 dogovor o radnom planu i vođenju.

Tablica 8 prikazuje primjere alata za uključivanje javnosti u pripremu integriranih
prometnih strategija. Oni se dijele na postavljanje i prikupljanje informacija te na oblike
interaktivnog uključivanja sudionika.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

73
Tablica 8: Primjeri alata za uključivanje javnosti
Postavljanje i prikupljanje informacija
Načini za informiranje javnosti

Pisma
Plakati, objave, znakovi
Letci i brošure
Preglednice podataka
Oglasi
Tahnička izvješća
Telefonsko i RTV obavještavanje
Telefonske tehnike
Izvještaji na lokalnim televizijskim i
radijskim postajama
Internet
Internetske tehnike
Internetski forumi
Anketiranje pojedinaca
Upitnici
Intervju s ključnim pojedincima
Oblici interaktivnog uključivanja sudionika
Informativni događaji
Izložbe
Informativni centar
Informativni sastanak i prezentacije
Javne skupštine
Događaji vezani uz pojedine teme
Uključivanje izabranih skupina sudionika
Posjet zajednicama i studijska putovanja
Fokusne skupine
Radionice
Buržujska porota
Tehničke radne skupine
Uključivanje većih skupina
Konferencije za sudionike
Rasprava o viziji prometa
Vikend događaji
Vanjski događaji
Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 25, b. d.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

74
Kod analize stanja i oblikovanja scenarija, kao trećega koraka, potrebno je postaviti
racionalne i transparentne ciljeve. Ovaj korak sastoji se od dva podprocesa, a to su
(»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno
mobilnost], b. d.):
 analiza izazova i prilika;
 oblikovanje scenarija.

Potrebno je obaviti vanjski pregled stanja u općini. U Ljutomeru su za razumijevanje
funkcioniranja transportnog sektora upotrijebili metodu recenziranja intervjua (engl.
Peer Review). Stručnjaci za izradu strategije te pozvani strani stručnjaci provode
razgovore sa svim ključnim sudionicima u ovoj općini, predstavnicima prometa,
planiranja, obrazovanja i sporta, predstavnicima općinskog vijeća, pružateljima usluga
autobusnog prijevoza, policijom itd. Također su radili intervjue s predstavnicima vrtića,
osnovnih i srednjih škola, vatrogastva i civilne zaštite, važnim tvrtkama i sl. na temu
putnih navika i percepcije mobilnosti. Na temelju provedenih razgovora, predstavljeni
su rezultati o transportnom sektoru u općini, koji predstavljaju vanjski pogled na
prednosti koje općina posjeduje i mogućnosti za poboljšanja u budućnosti (»Trajnostna
mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.).

Četvrti korak je skica željenoga stanja koja predstavlja bit planiranja integriranih
prometnih strategija. Temeljni korak je vizija, jer je bitna za sve daljnje radnje. Viziju
moraju poduprijeti svi sudionici i stanovnici općine.

Skica željenoga stanja sastoji se od dva podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za
uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 oblikovanje vizije;
 usklađivanje očekivanja.

Definiranje prioriteta navodi se kao peti korak u planiranju prometnih strategija. Vizija
kvalitativno opisuje budućnost, a kako bismo dostigli svoju željenu budućnost, viziju je
potrebno poduprijeti ciljevima koji nam pomažu u dosezanju određene razine
poboljšanja.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

75
Definiranje prioriteta sastoji se od dva podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za
uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 oblikovanje strateških ciljeva;
 definiranje ciljnih vrijednosti.

Oblikovanje strateških ciljeva važan je podproces i navodi se kao šesti korak. Primjerice,
Općina Ljutomer je definirala pet srednjeročnih strateških ciljeva, a to su (»Trajnostna
mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 do 2016. godine postati vodeća manja općina na području održive mobilnosti u
Republici Sloveniji;
 zaustaviti smanjenje broja stanovnika do 2020. godine;
 do 2020. godine uravnotežiti putne navike stanovnika općine;
 do 2020. godine osigurati kvalitetnu dostupnost svih naselja u općini, kako javnim
putničkim prijevozom, tako i biciklom;
 do 2020. godine eliminirati broj smrtno stradalih i smanjiti broj ozlijeđenih u
prometnim nesrećama.

Kako bi se strateški ciljevi ostvarili, potrebno je sudjelovanje na svim područjima
mobilnosti. Osim strateških ciljeva, Općina Ljutomer definirala je i nekoliko operativnih
ciljeva (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za
trajnostno mobilnost], b. d.):
 do 2020. godine za petinu povećati udio pješačenja, u odnosu na 2010. godinu;
 do 2020. godine uspostaviti ključne veze u mrežu pješačkih staza;
 do 2020. godine sveobuhvatno smiriti promet u Ljutomeru i još najmanje tri sela u
općini;
 do 2020. godine za 50 % smanjiti broj nesreća s ozlijeđenim pješacima, u odnosu na
prosjek u razdoblju od 2005. do 2010. godine;
 do 2020. godine prilagoditi infrastrukturu osobama s ograničenjem kretanja, kako u
užem centru, tako i u zaleđu općine.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

76
Pametno izabrani ciljevi moraju biti (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«
[Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 jasni;
 mjerljivi;
 inspirirajući;
 realni;
 vremenski određeni.

Izbor mjera je sedmi korak i predstavlja kritični dio u izradi integriranih prometnih
strategija, jer naše odluke utječu na uspješnost u dostizanju strateških ciljeva. Mjere
mogu biti različite. Ovaj korak sastoji se od četiri podprocesa, a to su (»Trajnostna
mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 procjena mogućnosti;
 učenje iz iskustva drugih;
 studije isplativosti, gledano na troškove;
 sastavljanje paketa mjera.

Primjerice, strategija za Općinu Ljutomer je svoje mjere razdijelila u pet skupina, a to su
održivo planiranje mobilnosti, integrirano promoviranje pješačenja, iskorištavanje
potencijala za biciklizam, privlačan javni putnički promet i optimizacija cestovnog
prometa (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za
trajnostno mobilnost], b. d.).

Sljedeći, osmi korak je planiranje izvođenja. Izbor mjera povezan je s razgraničenjem
odgovornosti i raspravom o akcijskom planu. Za ovaj dio izrade integriranih prometnih
strategija potrebno je tražiti konsenzus svih ključnih sudionika. Akcijski plan daje jasne
odgovore na pitanja tko, kada i za koliko novaca. Ovaj korak sastoji se od dva
podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska
platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 dodjeljivanje odgovornosti i izvora;
 priprema akcijskog plana.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

77
Deveti korak u planiranju prometnih strategija je uspostavljanje nadzora. U strategiju je
potrebno uključiti praćenje i ocjenjivanje kao važne alate upravljanja. Oni nam
omogućuju učinkovitu sljedbu pripreme i provedbe integriranih strategija prometa.
Jedini podproces u ovom koraku je uspostava praćenja i ocjenjivanja (»Trajnostna
mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.).

Engleska regija West Yorkshire je za svoju drugu strategiju i 27 ciljeva pripremila 46
pokazatelja. U proces praćenja i evaluacije su također uključili i ocjenu postizanja ciljeva.
Tablica 9 prikazuje nekoliko odabranih pokazatelja, ciljne te stvarne vrijednosti tijekom
godina.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

78
Tablica 9: Pokazatelji i vrijednosti za West Yorkshire
Strateški
prioritet
Pokazatelj
Ciljna
vrijednost
2007./
2008.
2008./
2009.
2009./
2010.
Dosežnost
cilja
Poboljšana
dostupnost
Točnost
autobusa
95%
85,7%
88,5%
85%
X
Dostupnost
bolnice (30.
min.)
89,5%
75,4%
70,2%
71,3%
X
Smanjenje
zastoja
Udio učenika,
koji koriste
autobus
30,6%
30,5%
29,8%
28,9%
✓
Broj putnika
na autobusu
(mio)
209
192,6
195
184,3
X
Sigurnije
ceste
Lakše
ozlijeđeni
9.642
8.850
8.337
8.238
✓
Smrtno
stradali i teške
ozlijede djece
136
175
152
151
X
Čistiji zrak
Sadržaj
dušikova (IV)
oksida (NO2) u
zraku
90
94
87
85
✓
Količina
prometa
105
100,3
97,9
97,8
✓
Upravljanje
sredstvima
Kvaliteta
pločnika
14%
19%
14,8%
11,9%
✓
Izvor: »Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«, str. 45, b. d.

Deseti korak odnosi se na prihvat strategije. Integrirana prometna strategija je zapravo
dokument koji obuhvaća rezultate svih prethodnih aktivnosti. Prije poduzimanja ikakvih
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

79
akcija, taj dokument zajedno s akcijskim planom moraju potvrditi politički predstavnici
u općini. Prihvat strategije je korak koji se sastoji od tri podprocesa, a to su (»Trajnostna
mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 revizija kvalitete dokumenta;
 potvrda dokumenta;
 oblikovanje konsenzusa.

Kao što je već spomenuto, konačni rezultat je dokument, objavljen u tiskanom i
digitalnom obliku, a sadrži od 40 do 60 stranica. Mora osigurati sveobuhvatnost, jasnoću
i čitljivost te mora biti razumljiv kako stručnjacima, tako i općoj javnosti. Sam sadržaj
dokumenta prilagođen je svakoj općini, odnosno specifičnim izazovima s kojima se
općina susreće. Obuhvaća uvod i zaključak, ključne izazove i mogućnosti općine, ciljeve,
viziju te akcijski plan (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska
platforma za trajnostno mobilnost], b. d.).

Nakon što strategiju potvrde ovlaštene osobe, počinje proces njezine izvedbe, odnosno
11. korak. Ovaj korak se sastoji od tri podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za
uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 vođenje procesa izvedbe;
 projektno komuniciranje;
 nadzor nad napretkom.

Posljednji korak odnosi se na učenje iz iskustva. Integrirana prometna strategija je dio
dugoročnog procesa te ju kroz trajanje tog procesa ažuriramo i nadograđujemo. U tome
nam mogu pomoći rezultati nadzora i ocjene izvedbe, koji nam omogućuju lakše
razumijevanje uspjeha, neuspjeha i budućih izazova. Učenje iz iskustva je korak koji se
sastoji od tri podprocesa, a to su (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost«
[Slovenska platforma za trajnostno mobilnost], b. d.):
 redovito ažuriranje strategije;
 razumijevanje uspjeha i neuspjeha;
 prepoznavanje budućih izazova.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

80
Nova Gorica je svoju prvu integriranu prometnu strategiju pripremila još 2005. godine,
a trenutno se vode pripreme sljedećeg dokumenta koji će biti temeljen na prethodnim
iskustvima. Razmišljaju o sadržajnom i prostornom širenju strategije. Izazovi prelaze
administrativne okvire općine, pa vlasti dogovaraju skupnu integriranu prometnu
strategiju za cijelo funkcionalno urbano područje regije (Renče – Vogrsko, Šempeter –
Vrtojba, Kanal, Brda, Miren – Kostanjevica i talijanska Gorica). Strategija bi trebala
obuhvaćati nekoliko projekata, između ostalog i projekt vezan za lokalni autobusni
prijevoz. Time će u projekte uključiti i funkcijsko zaleđe općine te većinu prometnih
tokova (»Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost« [Slovenska platforma za
trajnostno mobilnost], b. d.).

Projekti povezani sa SUMP-om

SUMP u Sloveniji obično se nadovezuje na dva grada – Ljubljanu i Maribor, te Općinu
Ljutomer. Ljubljana je političko, kulturno i gospodarsko središte Slovenije, s populacijom
od oko 280.000 stanovnika. Grad je sudjelovao u dva CIVITAS projekta – Mobilis i Elan.
Maribor je drugi najveći grad u Sloveniji, s populacijom od oko 180.000 stanovnika te
veoma razvijenom industrijom. Grad je izradio Plan održivog prometa. Ljutomer je
općina površine 107 m2, s populacijom od 11.773 stanovnika. Godine 2012. prihvatila je
prometnu strategiju, koja je ocijenjena kao najuspješnija u Europi (»SUMP u Sloveniji«,
b. d.).

Ljubljana se u okviru CIVITAS projekta Mobilis pridružila europskim gradovima koji
sudjeluju u velikim projektima održive mobilnosti. Jedna od mjera koje Ljubljana mora
provoditi unutar Mobilis projekta vezana je za uvođenje biodizela u gradski javni
autobusni promet. Ova mjera usredotočena je na kompletni proces, od izbora pravog
sjemena uljane repice, uzgoja uljane repice, dobivanja najboljih rezultata, testiranja
različitih strojeva za proizvodnju biodizela te, na samome kraju, korištenja dobivenoga
goriva u javnim autobusima. Pružatelj usluga javnog putničkog prometa u Ljubljani (u
nastavku LPP) morao je prilagoditi svoj autobusni vozni park i testirati gorivo prvo na dva
autobusa, zatim na 20 i naposljetku na 100 autobusa. Prva dva autobusa su prilagođena
na način da 100 % koriste biodizel te su napravljene usporedbe u odnosu na regularne
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

81
autobuse. Prvi rezultati pokazali su kako biodizel nije konkurentan niti troškovno isplativ.
Prilagođavanje autobusa izvuklo je najviše novčanih resursa, a takva vozila također su
zahtijevala dvostruko više održavanja. Iako su rezultati dobiveni na prva dva prilagođena
autobusa bili jasni, LPP je odlučio prilagoditi 18 preostalih kako bi upotpunio drugu fazu
testiranja. Rezultati su bili isti. Autobusi su izazivali previše problema, što je narušavalo
njihovu troškovnu isplativost. Budući da je druga faza testiranja dala podjednake
rezultate, treća faza je obustavljena. Unatoč lošim rezultatima, prethodno prilagođenih
20 autobusa sa 100 % korištenjem biodizela još je uvijek u upotrebi. Posljedično tome,
održane su mnoge debate, okrugli stolovi i konferencije na kojima se raspravljalo o
upotrebi alternativnih goriva i zelenog javnog prijevoza te je pokazan velik interes za
Sloveniju u pogledu održivog prometa. Javne rasprave pokazale su kako su potrebni
javna potpora i javno financiranje zelenog javnog prijevoza. Pregledavajući ukupne
rezultate, mjera se ipak pokazala uspješnom. Utvrđena su snažna partnerstva između
Grada Ljubljane, LPP-a, Poljoprivrednog instituta Slovenije, koji je testirao sjemena
uljane repice, Strojarskog fakulteta koji je izvodio testiranja i prilagođavanja strojeva i
Regionalnog centra za zaštitu okoliša. Pokazalo se kako ovi partneri imaju zajednički
interes te su svoju suradnju nastavili u projektu Elan. Međutim, pojavile su se određene
poteškoće zbog većeg proja promjena u sastavu partnerstva pa je voditelj ove mjere
zamijenjen nekoliko puta. Osim spomenutih partnera, u projekt su bili uključeni i drugi
sudionici – Petrol, kao distributer biodizelskih goriva, Agencija za regionalni razvoj te
različiti fakulteti sa sveučilišta. Nedostajao je nacionalni sudionik, s obzirom na činjenicu
kako biološka goriva spadaju u nekoliko ministarstava – energija, promet i okoliš.
Nedostajalo je i interesno uključivanje sudionika na regionalnoj razini. Uključivanje
Ljubljane u Mobilis projekt promijenilo je način gledanja na prometne probleme te
dovelo održivo planiranje prometa u strateški urbanistički plan Ljubljane (»Sustainable
Urban Transport – case stories from 5 CIVITAS Mobilis cities« [CIVITAS Initiative], b. d.).

Osim Mobilisa, grad Ljubljana sudjelovao je i u projektu CIVITAS Elan te na taj način
odgovorio na izazove povećanog motoriziranog prometa kroz izradu i usvajanje niza
ključnih dokumenata. Tim dokumentima se definiraju strateški i operativni ciljevi
regulacije održivog prometa u gradu. Ciljevi su bili značajno smanjenje korištenja
automobila, »zeleniji«, dostupniji i privlačniji javni prijevoz, poboljšanje uvjeta za šetnju
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

82
i biciklizam (širenje pješačkih zona i nadogradnja biciklističke infrastrukture). Projekt
CIVITAS Elan u kombinaciji sa svojim prethodnikom Mobilisom te drugim projektima
vezanim za održivu mobilnost pomaže u izgradnji održivih, zelenih gradova koji nude
visoku kvalitetu života (»CIVITAS ELAN« [CIVITAS Initiative], b. d.).

Mjere za Ljubljanu koje su se provodile unutar ovog projekta (»CIVITAS ELAN« [CIVITAS
Initiative], b. d.):
 nadogradnja SUMP-a;
 informacije u stvarnom vremenu;
 prijevoz prema potražnji;
 e-ticketing i portal javnog prijevoza;
 zelena nabava za gradsku flotu;
 čista biljna ulja za pogon vozila.

Spomenute mjere je potrebno pobliže objasniti. U cilju nadogradnje SUMP-a, Ljubljana
je razvila višeznačne politike temeljene na dugoročnoj strategiji. Potiče nova učinkovita
sredstva lokalnog planiranja koristeći se postojećim proračunom, znanjem, osobljem,
tehnologijom i infrastrukturnim resursima. U okviru ove mjere organizirano je šest
otvorenih CIVITAS Elan akademija, na kojima je sudjelovalo osam stranih stručnjaka za
mobilnost te je nadograđen SUMP, u svrhu odražavanja novih spoznaja i metoda. Kako
bi osigurala informacije u stvarnom vremenu, Ljubljana je autobusne stanice opremila
elektroničkim zaslonima s izravnom komunikacijskom tehnologijom, zvanom Zigbee, čija
namjena je osiguranje točnih informacija o dolascima autobusa. Ova promjena je dobro
prihvaćena među stanovništvom, što je autobusni promet učinilo privlačnijim. U okviru
ove mjere je ugrađeno 57 takvih elektroničkih zaslona te su autobusi zamijenili potrebu
vožnje automobila na kratkim udaljenostima. Ljubljana je prvi grad u Sloveniji koji je
razvio uslugu prijevoza prema potražnji. To se prije svega odnosi na osiguranje
mobilnosti osoba s invaliditetom. U okviru ove mjere, dva električna vozila zvana Kavalir
pružaju uslugu besplatnog prijevoza u pješačkim zonama, 86 % odnosno 186 autobusa
javnoga gradskog prijevoza su sada niskopodni autobusi, a 128 od 186 autobusa je
opremljeno rampama za pomoć osobama s invaliditetom. U cilju stvaranja javnog
prijevoza koji je privlačan i prikladniji, Ljubljana je uvela e-ticketing u autobusima, razvila
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

83
portal javnog prijevoza sa svim potrebnim informacijama u stvarnom vremenu i planer
puta za cijeli sustav javnog prijevoza. U okviru toga uspostavljen je mrežni alat za
planiranje puta Google Transit i prodano je 676.000 e-karata. Ljubljana također uvodi
nove kriterije za nabavu vozila, s ciljem usvajanja hibridnih vozila i bicikala u gradski vozni
park. Zelena praksa nabave u velikoj mjeri utječe na potrošnju goriva, emisije štetnih
plinova i buku te promiče hibridna vozila. Posljedično tome, hibridna vozila predstavljaju
10 % gradskog voznog parka te se u gradske administrativne svrhe koristi 50 bicikala.
Ljubljana se bavi ispitivanjem čistih biljnih ulja kao pogona za vozila, kako u
laboratorijske svrhe, tako i u praksi. Korištenje takve vrste pogona može značajno
smanjiti ovisnost o fosilnim gorivima i loš utjecaj na okoliš. Biljno ulje danas se može
koristiti kao gorivo za modificirane dizelske motore i druga vozila. U okviru toga, tri vozila
su prilagođena pogonu na biljna ulja te su održane 33 prezentacije koje predstavljaju
ovu mjeru (»CIVITAS ELAN« [CIVITAS Initiative], b. d.).

Vizija grada Ljubljane je da mjesto do 2025. godine bude privlačno za ljude s različitim
životnim stilovima, koji žive u skladu s prirodnim i društvenim okruženjem. Tijekom
pripreme i provedbe ovog projekta, Ljubljana je stekla nova znanja s područja
mobilnosti, osmislila je nove strategije, planove i modele razvoja održive mobilnosti,
uključila je različite druge sudionike, uskladila različita mišljenja i stavove i naučila je
koliko je važan angažman samih stanovnika, odnosno njihovo prihvaćanje promjena.
Rezultati i lekcije naučene u ovom projektu bit će dobra podloga za buduće akcije
(»CIVITAS ELAN« [CIVITAS Initiative], b. d.).

Na Slici 9 prikazano je prethodno spomenuto električno vozilo »Kavalir«, namijenjeno
mobilnosti osobama s poteškoćama u kretanju.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

84
Slika 9: Električno vozilo »Kavalir«

Izvor: »Kavalir: z električnim vozilom po središću Ljubljane« [Ljubljana regija osrednja
Slovenija], b. d.

Na Slici 10 prikazan je elektronski zaslon s informacijama u stvarnom vremenu koje se
odnose na dolaske autobusa u javnom putničkom prometu Ljubljane.

Slika 10: Elektronski zaslon s informacijama u stvarnom vremenu

Izvor: »CIVITAS Elan« [CIVITAS Initiative], b. d.

Projekte povezane sa SUMP-om možemo pobliže objasniti i kroz grad Maribor. U 2000.
godini, Maribor je usvojio koncept prostornog razvoja sa sljedećim glavnim ciljevima
(»Information about Sustainable urban transport plan (SUTP) for Maribor« [Energap], b.
d.):
 održivi urbani razvoj;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

85
 veza između urbanih i ruralnih područja grada;
 očuvanje okoliša i poboljšanje kvalitete života u gradu.

Tematska strategija Komisije za urbani okoliš usvojena je 2006. godine te opisuje različite
probleme i izazove većine europskih aglomeracija, uzimajući u obzir razlike u opsegu i
intenzitetu tih izazova. Uključuju slabu kvalitetu zraka, količinu prometa i zagušenja,
visoku razinu buke, zanemarivanje okoliša, visoku razinu emisije stakleničkih plinova,
socijalnu isključenost i urbano širenje. Uzimajući u obzir navedene probleme, održivost
se smatra glavnim ciljem koji podupire trenutne prilagodbe i rješenja za buduću
mobilnost. Što se tiče Maribora, općinski program zaštite okoliša s detaljnim akcijskim
planom za urbanu mobilnost usvojen je u Gradskom vijeću 2008. godine. Godine 2009.
su razvijene održive energetske i klimatske promjene u sklopu lokalnog energetskoga
koncepta koje obuhvaćaju detaljni akcijski plan za smanjenje potrošnje energije u
transportu. Izrada programa zaštite okoliša i energetskoga koncepta bili su procesi u
kojima su bili uključeni građani i drugi sudionici, a proučavana su sva dostupna znanja i
dobre prakse, u svrhu postizanja najboljih rezultata za Maribor. Glavni ciljevi Gradskog
vijeća koji se odnose na održivu provedbu prometa su (»Information about Sustainable
urban transport plan (SUTP) for Maribor« [Energap], b. d.):
 poboljšanje kvalitete zraka;
 niža razina buke;
 bolja kvaliteta javnog prostora (manje prometa u pješačkim zonama, manje
parkirnih mjesta, više zelenih područja);
 više razine sigurnosti za pješake i bicikliste;
 poboljšanje kvalitete života u urbanom području kroz razvoj održive mobilnosti;
 energetski učinkovit transport;
 do 2020. godine, najmanje 10 % obnovljivih izvora energije u javnom prijevozu i
sektoru;
 primjeri najboljih praksi predstavljeni od strane lokalnih vlasti.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

86
Strateški ciljevi koje Maribor želi dostići do 2020. godine su (»SUMP for Maribor« [South
East Europe], b. d.):
 postati vodeća općina u Sloveniji, u pogledu održive mobilnosti;
 smanjiti razinu onečišćenja zraka i buke sukladno EU direktivama;
 za 50 % smanjiti broj smrtnih slučajeva i ozlijeđenih u prometnim nesrećama, u
odnosu na razdoblje od 2008. do 2013. godine;
 uravnotežiti različite načine putovanja.

U svrhu poboljšanja održive urbane mobilnosti grad Maribor se zajedno s Razvojnom
agencijom Maribor uključio u projekt TRAMOB. Mjere za održivu mobilnost u gradu
dijelom je financirala EU, pod Europskim fondom za regionalni razvoj. Cilj projekta bio je
smanjenje trenda pogoršanja kvalitete i učinkovitosti mobilnosti u Mariboru. Glavne
aktivnosti bile su usmjerene na poboljšanje biciklističkog prometa i kvalitete pristupa i
korištenja javnog prijevoza u gradu. Sam projekt i njegove mjere za poboljšanje održive
urbane mobilnosti usklađeni su sa zainteresiranim stručnim javnim i nevladinim
organizacijama, kao što su Građevinski fakultet Sveučilišta u Mariboru i Mariborska
biciklistička mreža. Baza projekta također je usklađena s usvojenom Rezolucijom o
prometnoj politici Republike Slovenije kojom se propisuje zadatak osiguranja
zadovoljavajuće razine mobilnosti stanovništva. Specifični ciljevi i pozitivni efekti
projekta su (»TRAMOB – Measures for sustainable mobility« [Smart City Maribor], b. d.):
 povećanje biciklističkog i pješačkog prometa;
 promocija razvoja urbane mobilnosti u gradu;
 promocija urbane mobilnosti;
 povećati udio biciklista, pješaka i javnog putničkog prijevoza;
 poboljšanje ekološke situacije u gradu (manje emisije CO2 te krutih čestica, nazvanih
PM 10 i PM 2.5);
 poboljšati dugoročno planiranje održive mobilnosti u gradu i okolici.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

87
Projekt TRAMOB je kombinirani projekt, koji provode različiti odjeli i uredi. Projekt je
proveden u četiri faze, odnosno dvije investicijske i dvije neinvesticijske operacije
(»TRAMOB – Measures for sustainable mobility« [Smart City Maribor], b. d.):
 faza 1 – investicijski projekt: planiranje i uspostavljanje biciklističkih staza i pješačkih
veza u središtu grada te uređen pristup Osnovnoj školi France Prešerena;
 faza 2 – investicijski projekt: renovacija i opremanje prvog centra za održivu
mobilnost u Sloveniji;
 faza 3 – neinvesticijski projekt: postavljanje sveobuhvatnog plana za održivu
mobilnost u gradu i njegovoj okolici ili integriranoj prometnoj strategiji;
 faza 4 – neinvesticijski projekt: aktivno uspostavljanje održivih oblika prijevoza na
radno mjesto (u tom okviru je proveden pilot-projekt: priprema planova mobilnosti
za veće javne ustanove ili ustanove s više podružnica).

Sredstva stečena u okviru projekta TRAMOB od velike su važnosti za Općinu Maribor
iako nisu dovoljna za sveobuhvatnu regulaciju biciklističke infrastrukture u gradu i
okolici. Ovaj projekt predstavlja važan korak prema bolje ciljanom planiranju mobilnosti
i transportnih politika u Mariboru (»TRAMOB – Measures for sustainable mobility«
[Smart City Maribor], b. d.).

Projekt TRAMOB ostavio je najupečatljiviji dojam na grad Maribor, a osim ovog projekta
u gradu se provelo još sličnih mjera. Neke od njih su mogućnost iznajmljivanja e-vozila
na željezničkoj stanici, informacije u stvarnom vremenu na autobusnim stanicama i
uspostavljanje centra za mobilnost (»Projects« [Smart City Maribor], b. d.).

Potrebno je spomenuti i Općinu Ljutomer. Ljutomer je izradio svoju integriranu
prometnu strategiju u cilju rješavanja pet izazova u općini (»Prometna strategija občine
Ljutomer«, 2012):
 manjak prakse planiranja;
 nezdrave navike putovanja;
 pad ponude javnog putničkog prometa;
 loši uvjeti za pješačenje i biciklizam;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

88
 niža kvaliteta života zbog cestovnog motornog prometa.

Planirane mjere predstavljaju važne korake u poboljšanju kvalitete života, a najviše
pažnje se posvećuje cestovnom prometu i infrastrukturi. Općina posjeduje pet ključnih
mogućnosti (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):
 potencijal za pješačenje i biciklizam;
 novi aranžmani parkinga;
 činjenica da se radi o maloj općini, koja je spremna prihvatiti promjene;
 reforma ponude javnog prijevoza;
 pristup europskim iskustvima, sredstvima i znanju.

S pripremom i provedbom integrirane prometne strategije, općina može razviti nove,
kvalitetnije oblike prijevoza s kojima stanovnici mogu putovati brže, udobnije i sigurnije,
što im u isto vrijeme osigurava zadovoljstvo. Takvi oblici prijevoza, s druge strane,
osiguravaju smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima, smanjenje zagađenja buke i drugih
štetnih utjecaja na okoliš. Općina je predstavila svoje strateške izazove, a to su
(»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):
 uspostavljanje sustavnih i upravnih uvjeta za održivo planiranje i upravljanje
mobilnosti;
 uravnoteženje uporabe različitih načina prijevoza;
 reforma sustava javnog putničkog prometa;
 iskorištenje potencijala za pješačenje i biciklizam;
 optimizacija automobilskog i teretnog prometa.

Osim strateških izazova, općina je uspostavila i nekoliko strateških ciljeva, a radi se o
(»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):
 do 2016. godine postati vodeća manja općina u Sloveniji, u pogledu održive
mobilnosti;
 do 2020. godine usporiti trend smanjenja broja stanovnika;
 do 2020. godine uravnotežiti navike putovanja stanovništva općine;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

89
 do 2020. godine osigurati kvalitetnu dostupnost svih naselja u općini, s javnim
putničkim prometom i biciklom;
 do 2020. godine poništiti broj žrtava i prepoloviti broj ozlijeđenih u prometnim
nesrećama u općini.

Ljutomer je pokrenuo nacionalni projekt uspostavljanja SUMP-a u općini, koji obuhvaća
pet strateških stupova (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):
 održivo planiranje mobilnosti;
 integrirana promocija pješačenja;
 iskorištavanje potencijala za biciklizam;
 privlačan javni putnički promet;
 optimizacija cestovnog prometa.

U posljednjih nekoliko godina, krenuo je niz promjena u Ljutomeru. Povećao se udio
ulaganja u infrastrukturne alternative cestovnog motornog prometa. Jedno od najvećih
dostignuća je prometno i prostorno preuređenje užeg centra Ljutomera, na taj način
dajući prednost pješacima i biciklistima. Velik dio glavnog trga preuređen je u prostor za
pješake, a ulagalo se i u obnovu cesta u svrhu nemotoriziranog prometa. Probleme
parkinga općina je riješila prije nekoliko godina, s uvođenjem tzv. plavih zona i naplatom
parkinga u središtu mjesta. Osim toga, uvedeni su kratkoročni parking i parkirne
površine namijenjene rezervaciji. Mala veličina općine ima određene nedostatke, no s
druge strane predstavlja potencijal za provedbu integrirane prometne strategije.
Pripremna faza strategije pokazala je visoku uključenost i spremnost suradnje
prometnog sektora. Općina je također aktivno uključena u europske projekte s područja
održive mobilnosti te najveću pažnju posvećuje zapuštenom području upravljanja
mobilnosti (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012).

Predlagane mjere s područja planiranja održive mobilnosti su (»Prometna strategija
občine Ljutomer«, 2012):
 pokretanje izvedbe prometne strategije i osnivanje novih praksi;
 jačanje općinske uprave;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

90
 integracija svih sektora i razina upravljanja.

Situacija za pješačenje u posljednjih je nekoliko godina vidno poboljšana, posebice u
centru Ljutomera. To se prije svega odnosi na preuređenje glavnog trga, a nekoliko
pješačkih staza uređeno je i u stambenim naseljima te parkovima. To su temelji za daljnji
razvoj kvalitetne mreže pješačkih staza. Osnovne škole su uključene u program sigurnih
puteva do škole, gdje se djeca potiču na pješačenje do škola. Prije početka školske
godine, uređuje se okolica škole i označavaju se sigurne rute do škole, koje djeci
omogućavaju mrežu sigurnog pristupa školi. Sve više se izvode promidžbene kampanje
za promicanje pješačenja i njegove važnosti. Općina također sudjeluje u europskim
projektima na ovu temu. Jedan od takvih je Active Travel Network, u okviru čega je
izvedenja ocjena stanja na području pješačenja i biciklizma, što predstavlja dobar izvor
podataka za poboljšanje tog područja. Predlagane mjere iz područja integrirane
promocije pješačenja su (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):
 poboljšanje infrastrukture;
 poboljšanje uvjeta za planiranje;
 promocijske i obrazovne aktivnosti.

U okviru obnove nekih cestovnih raskrižja i dijelova ceste općina je također započela s
boljim uređivanjem biciklističke infrastrukture. Čak i u zaleđu Ljutomera su razvijene
biciklističke staze, na praznom prostoru uz prometnice. Osim toga, označeno je i
nekoliko biciklističkih staza između naselja, koje su izrađene na manje zagušenim
lokalnim cestama. Na temelju tih segmenata planira se izgradnja sveobuhvatne
biciklističke mreže u Ljutomeru. Gimnazija Ljutomer daje dobar primjer parkirnih mjesta
za bicikle, osiguravajući određeni broj natkrivenih parkirnih mjesta u blizini ulaza.
Biciklisti i posjetitelji također mogu iznajmiti bicikle u okviru Turističko-informacijskog
centra Ljutomer te turističke karte s ucrtanim biciklističkim stazama. Svoj angažman u
europskim projektima na ovu temu općina provodi kroz promociju zdravlja preko
aktivnih načina kretanja (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

91
Predlagane mjere u okviru iskorištavanja potencijala za biciklizam su (»Prometna
strategija občine Ljutomer«, 2012):
 razvoj mreže biciklističkih staza;
 osiguranje sigurnog parkinga za bicikle;
 upravljanje biciklizmom u općini.

Slika 11 prikazuje natkrivena parkirna mjesta za bicikle u Osnovnoj školi Ivana Cankarja
Ljutomer.

Slika 11: Natkrivena parkirna mjesta za bicikle

Izvor: »Uradno odprli obnovljeno športno dvorano, dovozno cesto in kolesarnico pri OŠ
Ivana Cankarja Ljutomer«, 2015

Ljutomer ima dobro uređen sustav prijevoza učenika do osnovnih škola te
srednjoškolaca do gimnazije. Također je razvijena taksi služba koja je rezultat nedovoljne
ponude javnog putničkog prometa. Dakle, ovdje postoji puno potencijala za
modernizaciju javnog putničkog prometa, kao što su unaprjeđenje klasičnog sustava
javnog putničkog prometa, integracija školskog prijevoza u javni sistem te razvoj novih
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

92
oblika javnog putničkog prometa (prijevozi na poziv). Očekuje se povećanje
konkurentnosti javnog putničkog prijevoza. Povećat će se dostupnost za sve stanovnike,
a smanjiti negativni utjecaji okoliša. Predlagane mjere za područje privlačnog javnog
putničkog prometa su (»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):
 studije mogućnosti razvoja javnog putničkog prometa u općini;
 povećanje ponude redovitih međugradskih autobusnih linija,
 uvedba sustava »prijevoz na poziv«;
 integracija različitih oblika javnog prijevoza.

Ljutomer je u kratkom vremenu središnji dio mjesta pretvorio u privlačan urbani prostor.
Uspostavljeno je područje kratkotrajnog parkiranja, što je rezultiralo smanjenjem
nepravilnoga parkiranja. Osim ucrtavanja sigurnih ruta, također su poduzete mjere
smirivanja prometa pred školama, vrtićima i sličnim objektima u kojima je dozvoljena
brzina propisana zakonom. Ciljevi Ljutomera su smanjenje ovisnosti o osobnim
automobilima, povećanje privlačnosti za život u naselju, povećanje dostupnosti za sve
stanovnike, uključujući i ljude s poteškoćama u kretanju, smanjenje konflikata
motoriziranog i nemotoriziranog prometa te smanjenje parkirnog opterećenja.
Predlagane mjere na području optimizacije cestovnog motoriziranog prometa su
(»Prometna strategija občine Ljutomer«, 2012):
 ukidanje teretnog tranzita kroz Ljutomer;
 smirivanje motoriziranog prometa;
 izračun troškova upotrebe osobnih automobila.

Prikaz dobrih praksi

Potrebno je prikazati dobre prakse vezane za održivu mobilnost u Sloveniji. One mogu
obuhvaćati zeleni prijevoz, poboljšanje mobilnosti za osobe s poteškoćama u kretanju,
biciklizam i pješačenje te ostale načine rješavanja problema održive mobilnosti i opće
mobilnosti u urbanim područjima.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

93
Neki od primjera dobre prakse su (»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.):
 besplatan lokalni prijevoz – Kavalir (Ljubljana);
 besplatan lokalni autobus (Velenje, Nova Gorica, Murska Sobota);
 proširenje autobusne linije u predgrađa (općine Grosuplje i Brezovica);
 slijepa ulica s prolaskom za pješake i bicikliste (Ljubljana);
 dvosmjerni prolazak biciklista u jednosmjernim ulicama (Ljubljana);
 sužavanje kolnika (Ljubljana);
 zajednički prometni prostor (Ljubljana);
 pešbus i bicivlak;
 spajanje redovite i školske autobusne linije (Grosuplje);
 besplatan prijevoz za starije (Obalno-kraška regija);
 otok brzine (slo. Hitrostni otok) (Reteče);
 suputnici – Prevoz.org (uspostavljeno na Sveučilištu u Ljubljani);
 održiva mobilnost u Kranjskoj gori;
 meka mobilnost u Bohinju;
 Svjetski kup u skijaškim skokovima (Planica);
 Europsko prvenstvo u košarci Eurobasket 2013.

Kavalir je besplatno mini električno vozilo za prijevoz putnika na poziv. Djeluje na
području za pješake i gradskom središtu te na središnjem dijelu Slovenske ceste u
Ljubljani. Nema stalnih linija, a prijevoz se može dogovoriti pozivom na telefon ili
zaustavljanjem na ulici. U zimskom razdoblju, voze dva vozila zatvorenog tipa, dok u
ljetnom razdoblju voze dva vozila otvorenog tipa. Koriste ga pretežno stariji stanovnici
te turisti s prtljagom. Prema ocjeni LPP-a, u razdoblju od 2008. do 2015. godine
Kavalirom se prevezlo 900.000 ljudi. Infrastruktura i veličina vozila prilagođeni su tako
da je vozilom dostupno što više lokacija unutar pješačke zone (»Trajnostna mobilnost v
praksi« [cipra], b. d.).

Besplatan prijevoz autobusima provodi se u mjestima Velenje, Nova Gorica i Murska
Sobota. Općine Murska Sobota i Štemper-Vrtojba izvode zajednički mjesni putnički
promet. Vožnja je besplatna od travnja nadalje. Općina Murska Sobota je u rujnu 2007.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

94
godine uvela mjesni autobus Sobočanec koji s beskontaktnim kartama mogu
upotrebljavati mještani i učenici srednjih škola. Mještani općine također mogu koristiti
urbanu liniju koja vozi iz smjera trgovačkog centra Maximus, prolazi pokraj strukovnih
škola, lokalnog doma zdravlja, autobusne stanice, prema bolnici u Rakičanu. Lokalni
besplatni linijski autobusni prijevoz uspostavljen je u općini Velenje. Djeluje na jednoj
glavnoj, jednoj pomoćnoj i tri povremene linije (»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra],
b. d.).

Uvođenje proširenih ljubljanskih prigradskih autobusnih linija u općinama Grosuplje i
Brezovica donijelo je sinergiju u srednjeslovensku urbanu regiju. Ljubljana i okolne
općine su, u skladu s prvotnim državnim planom o uvođenju tarifnih zona za javni
putnički promet u cijeloj državi, uspostavile jedinstveni tarifni sustav voznih karata,
određen po zonama. Ključne su tarifna integracija i integracija linija (»Trajnostna
mobilnost v praksi« [cipra], b. d.).

Znak za prijelaznu slijepu ulicu obavještava pješake i bicikliste o mogućem izboru kraćih
ruta. Rezultat toga je povećanje atraktivnosti šetnje i biciklizma, koji postaju konkurentni
vožnji autobusom. Postoje mnoga mjesta gdje su slijepe ulice prohodne za pješake i
bicikliste, a označene su starim znakovima. Ulica npr. završava prije pješačkog mosta
preko potoka ili kod prolaza ispod željezničke pruge. Novi znak obavještava stanovnike
o mogućim alternativama. Gradovi koji žele imati ulice koje su atraktivne za pješake i
bicikliste moraju im omogućiti najkraće moguće puteve do cilja (»Trajnostna mobilnost
v praksi« [cipra], b. d.).

Slika 12 prikazuje novi znak za slijepu ulicu s prolazom za pješake i bicikliste te primjer
Kantentove ulice u Ljubljani.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

95
Slika 12: Slijepa ulica s prolazom za pješake i bicikliste

Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.

Jednosmjerne ulice u naseljima najviše ometaju bicikliste, jer oni moraju uložiti
dvostruko više energije u kretanje i obilazak. Često se marginaliziraju na bolje prometne
ceste i raskrižja. Biciklisti moraju pažljivo planirati put jer ga prilikom vraćanja ne mogu
slijediti. Na taj način biciklistička mreža postaje neorganizirana, manje atraktivna,
odvlači pažnju od biciklizma i potiče na ilegalnu vožnju unatoč zabranama. U
jednosmjernim cestama može se omogućiti dvosmjerni promet za bicikliste. Mjera je
veoma popularna jer ostvaruje prečac za bicikliste i pokazala se pouzdanom, čak i u
uskim ulicama gdje je promet značajno usporen. U Sloveniji se uglavnom radi o ulicama
s ograničenjem brzine na 30 km/h. Osim prethodno navedenih svojstava, mjera značajno
usporava promet i pokazala se jeftinom. Mjera je namijenjena poticanju svakodnevnoga
gradskoga biciklizma (»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.).

Slika 13 prikazuje jednosmjernu Rimsku cestu u Ljubljani, gdje je biciklistima dozvoljeno
dvosmjerno kretanje.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

96
Slika 13: Jednosmjerna Rimska cesta u Ljubljani

Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.

Pješačenje može biti ugodnije ako pješaci imaju siguran prijelaz s jedne strane ulice na
drugu. Dobar primjer toga je izvedba tzv. bubrega na cesti. Ovaj pojam odnosi se na
proširenje kolnika prije pješačkog prijelaza. Ova mjera skraćuje put pješacima, povećava
preglednost ceste, smanjuje brzinu vozila kroz pješački prijelaz i vjerojatnost sudara
pješaka i vozila. Ako su automobili na ulicama parkirani sve do pješačkog prijelaza, to
vidno smanjuje preglednost ceste za pješake. Međutim, ako su automobili parkirani na
primjerenoj udaljenosti od pješačkog prijelaza, vidno polje za pješake i bicikliste se
povećava, a samim time i sigurnost u prometu. S druge strane, pješački prijelazi koji su
opremljeni »bubrezima« pružaju bolji vidni kut i vozačima. Također je moguće
ozelenjavanje takvih površina, postavljanje klupa za odmor ili parkirnih mjesta za
bicikliste. »Bubrezi« se reguliraju s građevinskim ili fizičkim pomakom ruba pločnika.
Sličan ali manje dugotrajan efekt moguće je postići bez građevinskih konstrukcija.
Parkirno mjesto, postavljeno najbliže takvim površinama, može biti rezervirano za osobe
s poteškoćama u kretanju, što značajno smanjuje učestalost korištenja tog parkirnog
mjesta i povećanje vidnoga kuta za sudionike u prometu. Ako pred pješačkim prijelazom
nema parkirnih mjesta, sužavanje kolnika je dobra praksa zbog smanjenja brzine vozila
(»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.).

Slika 14 prikazuje obostrano sužavanje kolnika pred pješačkim prijelazom u Turjaškoj
ulici u Ljubljani.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

97
Slika 14: Obostrano sužavanje kolnika

Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.

Zajednički prometni prostor (engl. shared space) znači uklanjanje fizičkih prepreka
između prostora namijenjenog motoriziranom prometu i prostora namijenjenog
kretanju pješaka i biciklista. Svrha zajedničkog prometnog prostora je promicanje
pješačenja i biciklizma, društvenog sudjelovanja, lokalnih poslovnih aktivnosti i
smanjenje prometnih nesreća. Pješaci i biciklisti imaju prednost pred motornim vozilima
te se mogu kretati po cijeloj površini zajedničkog prometnog prostora. Također je
dozvoljen usporen motorizirani promet, za razliku od pješačkih zona gdje je motorizirani
promet strogo zabranjen. Ovakvo uređenje primjereno je za stambene i trgovačke
četvrti te centar gradova. Cijela širina ulice je na jednoj razini, nema visinskih razlika
između pločnika, biciklističkih staza i kolnika. Za asfaltiranje se upotrebljavaju materijali
različitih uzoraka, koji kasnije pomažu kod razlikovanja npr. površina za pješake i
površina za bicikliste. Na ulazu i izlazu se signalizacijom upozori na miješano korištenje
prometnog prostora. Ulice su dizajnirane na način da se osigura niska brzina
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

98
(popločavanje, suženja, vijugavost...) te se koristi znak za sporo prometno područje, gdje
je brzina 10 km/h. Također je moguće uređenje površina za djecu i parkirnog prostora.
Dobar primjer takvog uređenja je Slovenska cesta u Ljubljani, gdje je zabranjen
automobilski promet, izuzevši vozila gostiju hotela i dostavna vozila u jutarnjim satima.
Asfaltirano je bez visinskih razlika, osim na autobusnim stanicama. Pješaci, biciklisti,
motoristi i autobusi pregovaraju za svoj prostor (»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra],
b. d.).

Slika 15 prikazuje Slovensku cestu u Ljubljani, koja je uređena kao zajednički prometni
prostor.

Slika 15: Slovenska cesta u Ljubljani

Izvor: »FOTO: Mestni avtobusi spet brnijo po Slovenski cesti« [24ur.com], 2015

Tzv. pešbus i bicivlak organiziraju se za lakše otpremanje djece u školu. Cilj je poticanje
na odlazak u školu bez osobnog automobila. Učenici u školu odlaze u organiziranim
skupinama, pješice ili biciklom, unaprijed određenim rutama te kroz dogovorene postaje
i po kontinuiranom rasporedu. Na taj način djeca mogu uživati u pješačenju ili vožnji
biciklom sa svojim kolegama iz razreda, uz pratnju odrasle osobe, a roditelji nisu
opterećeni jutarnjim odvoženjem djece u školu. Bicivlak također omogućuje legalnu
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

99
vožnju za djecu koja nemaju položen biciklistički ispit. Aktivnost se razvila zbog činjenice
da djeca ne provode dovoljno vremena na otvorenom prostoru, sve manje u školu
dolaze pješice te su postala tjelesno neaktivna. Koordinaciju u Sloveniji zasada provodi
Institut za politiku prostora, uz potporu Ministarstva zdravstva. Ciljna dobna skupina za
organizaciju pešbusa su djeca u prvom i drugom razredu osnovne škole, no mogu se
uključiti i stariji. Ciljna dobna skupina za organizaciju bicivlaka su djeca starosti od šest
do 11 godina. Roditelji imaju slobodu organizacije te se mogu izmjenjivati na jutarnjoj
pratnji. Pilot-projekt u Sloveniji pokazao je kako aktivnost mora imati potporu
menadžmenta škole (»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.).

Slika 16 prikazuje organizaciju bicivlaka na putu do škole.

Slika 16: Bicivlak

Izvor: »Pot v šolo naj bo tudi letos zdrava in zabavna« [Inštitut za politike prostora],
2016

Općina Grosuplje u školskoj godini 2012./2013. započela je sa spajanjem autobusnih
prijevoza. Takvo spajanje uvedeno je na sedam linija, kao što su Polica – Grosuplje, Št.
Jurij – Grosuplje, Sp. Slivnica – Grosuplje, Luče – Grosuplje, Ilova Gora – Grosuplje, Gatina
– Grosuplje, Brezje – Grosuplje. Motiv spajanja bio je istovremeno omogućavanje javnog
putničkog prijevoza za osnovnoškolce i ostale mještane općine. Rezultati spajanja su
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

100
pozitivni. Spajanje je omogućilo organizaciju više dodatnih prijevoza na jednoj liniji,
prilagođenoj potrebama učenika, studenata i svih drugih koji koriste javni prijevoz.
Mještani i škole na uvedene promjene su reagirali pozitivno (»Trajnostna mobilnost v
praksi« [cipra], b. d.).

Slika 17 prikazuje otvorenje jedne takve autobusne linije u općini Grosuplje.

Slika 17: Autobusna linija za skupni prijevoz školaraca i mještana općine Grosuplje

Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.

Zavod Sopotniki osnovali su mladi iz Obalno-kraške regije, u svrhu pomaganja starijim i
izoliranim osobama u ruralnim područjima kako bi se integrirali u aktivan društveni život
i promicanje međugeneracijske suradnje. Dodatni razlozi osnivanja zavoda su velika
udaljenost do centra pojedinih mjesta, demografska ugroženost te neučinkovit i
neadekvatan javni prijevoz. Volonteri besplatno prevoze starije osobe po općinama
Krpelje –Kozina, Divača i Sežana. Dostupan im je jedan automobil, svih dana u tjednu
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

101
osim nedjelje. Prednost imaju putnici kojima je potrebna medicinska skrb. Korisnik
kontaktira zavod tjedan dana prije nego što će se prijevoz obaviti. Kontakt se može
obaviti telefonom ili e-mailom. U centrali potraže dobrovoljca koji je dostupan te mu
proslijede sve potrebne podatke vezane za lokaciju i vrijeme prijevoza. Dobrovoljac
pokupi putnika na dogovorenome mjestu. Ako putnik želi platiti prijevoz, mora potpisati
izjavu o donaciji. Zavod je u 2016. godini imao 110 redovitih korisnika, dok su u
obavljanju prijevoza sudjelovala 23 volontera. Zavod se financira doprinosom
pojedinaca, tvrtki ili putnika (»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.).

Slika 18 prikazuje volontera zavoda Sopotniki.

Slika 18: Volonter zavoda Sopotniki

Izvor: »S prevozi prostovoljcev več možnosti za starejše« [Primorske novice], 2014

Smirivanje prometa tzv. otokom brzine i sužavanjem ceste uvedeno je u naselju Reteče,
Općine Škofja Loka. Zbog velike brzine i smanjene sigurnosti ta je lokacija bila smještena
na popis crnih točaka Direkcije Republike Slovenije za infrastrukturu. To je vlasti prisililo
da nađu adekvatno rješenje za problem. Odlučeno je kako će se izgraditi otok brzine na
ulazu u naselje, a cestovne površine kroz naselje su suzili izgradnjom pločnika i
biciklističke staze. Kod otoka brzine cestovna površina je sužena zelenom površinom ili
nekom drugom preprekom u sredini ceste, odnosno između dva vozna traka, na taj način
prisiljavajući vozača da smanji brzinu. Za veći učinak, otoku su dodali mjerač brzine i
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

102
ogradu. Nakon poduzetih mjera, brzina u naselju znatno se smanjila. Lokalno
stanovništvo pozitivno je reagiralo na uvedenu mjeru, iz razloga što je zbog gustoga
prometa i brzine vožnje kvaliteta u naselju bila znatno narušena. Drugi primjeri
realizacije ove mjere izvedeni su u mjestima Dolnja Prekopa (Općina Kostanjevica na
Krki), Kranjska Gora, Cerklje ob Krki (Općina Brežice) i Deskle (Općina Kanal ob Soči)
(»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.).

Slika 19 prikazuje otok brzine na ulazu u naselje Reteče.

Slika 19: Hitrostni otok u naselju Reteče

Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.

Internetsku stranicu Prevoz.org. 2005. godine su organizirali studenti Sveučilišta u
Ljubljani. U 2014. godini stranica je imala više od 30.000 registriranih korisnika. U
jednome mjesecu stranicu posjeti više od 250.000 ljudi. Također, svakog mjeseca
stranica ima više od 55.000 ponuda, a od toga se 10.000 odnosi na međunarodne
prijevoze. Broj ponuda se svake godine povećava za 30 %. U prosjeku, starosna dob
korisnika je 29 godina, dok su studenti zainteresirani za usluge početkom i krajem tjedna.
U ljetnom razdoblju potražnja pada, dok se u rujnu naglo povećava. Pružatelji usluge
prijevoza na portalu objave vrijeme i lokaciju polaska te cijenu prijevoza. Korisnik
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

103
prijevoza nazove pružatelja usluge te s njim dogovara sve druge detalje. Portal je od
velike važnosti u ruralnim područjima, gdje su veze javnog prijevoza rjeđe. Za objavu je
potrebno registrirati se telefonskim brojem ili nekim od internetskih računa. Od velike
koristi su i informacije o boji i vrsti automobila te ima li automobil osiguranje za putnike.
Ako korisnik među ponudama ne pronađe odgovarajućeg pružatelja usluga, može
objaviti svoje informacije, zajedno s lokacijom prijevoza te na taj način pronaći
potencijalnog pružatelja usluge prijevoza. U 2014. godini, provedena je analiza koja je
pokazala kako korisnici prijevoza pružaju povjerenje pružateljima usluga te su iznimno
zadovoljni portalom (»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.).

Slika 20 prikazuje naslovnu stranicu portala Prevoz.org

Slika 20: Prevoz.org

Izvor: »Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

104
U Kranjskoj Gori turistička ponuda sadrži održivu mobilnost iz razloga što se Alpe i
prirodu želi očuvati za buduće generacije. Godine 2000. sustavno se povećala zaštita
okoliša, s početkom projekta smirivanja prometa u alpskim dolinama. Godine 1999.
uvedena je biciklistička staza, prva staza u Sloveniji koja je uvedena kroz cijelu općinu.
Projekti smirivanja prometa, zajedno s općinama Bovec i Bohinj, provode se u dolini
Vrata i drugim alpskim dolinama. Godine 1998. uveden je subvencionirani autobusni
prijevoz preko Vršiča. Također je poboljšana i ponuda gorskog biciklizma te je uveden
lokalni autobus, koji funkcionira na principu hop-on hop-off. Ipak, zbog geografskog
značaja, autobus ne može biti električan. Uređeno je više od 20 pješačkih puteva
(uključujući put Alpe-Adria), a za vlasnike električnih automobila postavljena je
električna punilica, dostupna 24 sata na dan. Osim ponude za turiste i lokalnom
stanovništvu dane su određene pogodnosti, poput prethodno spomenutog
subvencioniranog autobusa preko Vršiča te besplatnoga korištenja lokalnih autobusa i
besplatnog najma bicikala (»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.).

Slika 21 prikazuje 25. etapu pješačke staze Alpe-Adria u Kranjskoj Gori.

Slika 21: Pješačka staza Alpe-Adria

Izvor: »25. etapa pohodniške poti Alpe-Adria: Bovec – Drežnica (Kobarid)« [Dolina
Soče], b. d.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

105
Povećani motorizirani promet u vremenu zimske i ljetne turističke sezone narušava
prirodne značajke i ljepotu Bohinja kao turističkog mjesta u Triglavskom narodnom
parku. Općina Bohinj prihvatila je strategiju smirivanja prometa, a Turizam Bohinj
započeo je s aktivnostima u tom smjeru. Potreban je integriran pristup razvoja održivog
turizma. Turizam Bohinj zajedno s partnerima već nekoliko godina provodi aktivnosti i
projekte stvaranja boljih uvjeta za život. Promocijom javnog prijevoza, biciklizma i
pješačenja želi se povećati utjecaj na kvalitetu zraka. Također se želi smanjiti teret
motoriziranog prometa, pa se parkirna mjesta miču iz neposredne blizine jezera. Imaju
nekoliko mjera. Akcija Zeleni Vikend namijenjena je svim posjetiteljima koji vlakom
doputuju na Zeleni vikend u Bohinju te odlaze na jedan od kraćih izleta, namijenjenih
čišćenju okolice. U zamjenu za usluge čišćenja, sudionicima se nudi besplatan ili 50 %
jeftiniji smještaj. Kartica mobilnosti je sljedeća mjera, a namijenjena je posjetiteljima koji
u Bohinju barem dvaput prespavaju. S karticom je parkiranje za jedno vozilo besplatno,
a može se koristiti i za besplatan javni prijevoz, besplatan posjet prirodnim
znamenitostima i kulturnim ustanovama te druge pogodnosti. U zimskom razdoblju,
posjetitelji imaju na raspolaganju tzv. Bohinjski vlak, koji uključuje povratnu kartu za vlak
iz smjera Ljubljane, Jesenica, Nove Gorice i Sežane te na svim mjesnim postajama do
Bohinjske Bistrice i nazad, prijevoz ski-busom sa željezničke postaje Bohinjska Bistrica do
skijaških staza, dnevnu skijašku kartu za skijašku stazu Vogel i meni Lačni smučar u
restoranu Viharnik. Također u ponudi imaju ljetne autobuse, koji svake subote i nedjelje
voze iz Bleda i Bohinja u Pokljuku te autobus koji iz Bohinjske doline vozi do slapa Savice
(»Trajnostna mobilnost v praksi« [cipra], b. d.).

Slika 22 prikazuje vlak kojim se posjetitelji voze na akciju Zeleni vikend u Bohinj.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

106
Slika 22: Vlak »Zeleni vikend«

Izvor: »Zeleni vikend v Bohinju« [24ur.com], 2011

Kod organizacije različitih događanja također se u obzir mora uzeti održiva mobilnost.
Tako se kod organizacije finala Svjetskoga kupa u skijaškim skokovima u Planici
organizirao dolazak na događaj vlakom, pod nazivom Z vlakom v Planico. Motiv
organizacije ovog događaja bio je podizanje svijesti o održivoj mobilnosti. Na održivu
mobilnost pažnja se obratila i za vrijeme Europskog prvenstva u košarci, pod nazivom
Eurobasket 2013. Posjetitelji su na događaj došli organiziranim autobusnim i
željezničkim prijevozom, osobnim automobilima do parkirnih mjesta u gradu ili izvan
grada, biciklom ili pješice po uređenim pješačkim i biciklističkim stazama. Domaćini
prvenstva bile su općine Jesenice, Celje, Koper i Ljubljana, koje su prihvatile mjere za
poticanje na upotrebu održivih načina dolaska na događaj (»Trajnostna mobilnost v
praksi« [cipra], b. d.).

3.2
 Varaždinska županija

Već je prije spomenuto kako je glavna namjena ovog rada formiranje prijedloga
prometnih strategija koje bi se mogle uvrstiti u razvojnu strategiju Varaždinske županije.
Na temelju toga, potreban je kratak opis županije, pregled trenutnog stanja na području
prometa i prometne razvijenosti te dati sveukupnu analizu prikupljenih podataka o
županiji.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

107
3.2.1 Opis županije

Varaždinska županija smještena je na sjeverozapadu Republike Hrvatske te graniči s
Krapinsko-zagorskom, Koprivničko-križevačkom i Međimurskom županijom te
Republikom Slovenijom. Površina županije iznosi 1.261,29 km2. Varaždinska županija
obuhvaća 302 naselja, šest gradova, a to su Varaždin, Ivanec, Lepoglava, Varaždinske
Toplice, Ludbreg i Novi Marof. Osim toga, županija se sastoji i od 22 općine (»Opće
informacije« [Varaždinska županija], b. d.).

Glavno turističko, političko i socijalno središte Varaždinske županije je grad Varaždin.
Prema informacijama iz 2011. godine, grad broji 46.946 stanovnika, od čega je 24.806
žena. Osim samoga gradskog centra, u područje grada također spadaju i pojedina okolna
naselja, kao što su Črnec, Donji Kučan, Gojanec, Gornji Kučan, Hrašćica, Jalkovec, Kučan
Marof, Poljana Biškupečka i Zbelava (»Varaždin u brojkama« [Grad Varaždin], b. d.).

Pregledom razvojne strategije Varaždinske županije, ustvrdili smo kako su vlasti u svrhu
ostvarivanja vizije postavile pet strateških ciljeva, a to su (»Županijska razvojna strategija
Varaždinske županije 2011. – 2013.« [Varaždinska županija], 2010):
 strateški cilj 1. Unaprijeđeno i razvijeno gospodarstvo Varaždinske županije;
 strateški cilj 2. Razvijeni ljudski resursi i povećana kvaliteta života;
 strateški cilj 3. Zaštita okoliša i upravljanje energijom;
 strateški cilj 4. Ruralni razvoj;
 strateški cilj 5. Tehnička pomoć.

3.2.2 Demografski podaci

Pregledom trenutnog stanja dobit ćemo bolji uvid u demografsku strukturu Varaždinske
županije. Ona uključuje broj stanovnika prema dobnim skupinama, broj osoba s
invaliditetom te okvirni broj školaraca.

Varaždinska županija obuhvaća 175.951 stanovnika. Gustoća naseljenosti iznosi 139,42
stanovnika po km2 (»Opće informacije« [Varaždinska županija], b. d.).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

108
Tablica 10 prikazuje broj stanovnika Varaždinske županije prema dobnim skupinama.
Podaci su iz 2011. godine te nam daju bolji uvid u strukturu stanovništva.

Tablica 10: Broj stanovnika Varaždinske županije prema dobnim skupinama
Dobne skupine:
Broj stanovnika:
0-6
12.152
7-14
14.965
15-21
14.429
22-29
19.003
30-44
36.422
45-54
26.618
55-64
22.740
65-74
16.593
75-84
10.688
85+
2.431
Nepoznato
0
Izvor: Osobni izvor

Prema podacima iz 2014. godine, Varaždinska županija također broji 20.459 osoba s
invaliditetom, od čega su 10.993 muškaraca i 9.466 žena. Podaci s područja obrazovanja
pokazali su kako u Varaždinskoj županiji osnovnu školu pohađa oko 14.289 učenika, dok
je broj srednjoškolaca iznosio oko 8.060 (»Varaždinska županija socijalni plan 2014-
2020«, 2014).

3.2.3 Prometna razvijenost

U ovom poglavlju pregledat ćemo prometnu povezanost i razvijenost Varaždinske
županije i samoga grada Varaždina. Usredotočit ćemo se na cestovnu, biciklističku,
pješačku infrastrukturu i suprastrukturu, mobilnost ljudi te glavne probleme koji se
javljaju. Podatke ćemo prikupiti iz razvojne strategije za Varaždinsku županiju 2011. –
2013. Međutim, donesena je odluka o produljenju valjanosti strategije za razdoblje
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

109
2011. – 2017. godine. Podatke za sam grad Varaždin preuzet ćemo u Strategiji razvoja
grada Varaždina.

Cestovna i željeznička infrastruktura

Varaždinskom županijom prolazi vrlo značajna autocesta Goričan – Varaždin – Zagreb
(40 km duljine) koja povezuje sjeverni i južni dio županije. Također, kroz županiju prolazi
i devet državnih cesta, u duljini od 209,6 km. Pregledom državnih cesta može se utvrditi
kako je najvažnija podravska magistrala (državna cesta D-2), koja prolazi uzduž županije
(od najistočnijeg dijela do graničnog prijelaza Dubrava Križovljanska). Broj županijskih
cesta iznosi 73, u duljini od 473 km te one čine mrežu županijskih cesta. Sve županijske
ceste su asfaltirane. Duljina lokalnih cesta iznosi 479,74 km, a od toga je 88,4 %
asfaltirano, dok je 11,6 % cesta makadam (»Županijska razvojna strategija Varaždinske
županije 2011.-2013.« [Varaždinska županija], 2010).

Izgradila se brza cesta Varaždin – Ivanec – Krapina, čime se Varaždinska županija
povezala s Krapinsko-zagorskom županijom. U veljači 2017. godine vlasti su obavijestile
kako se započelo s izgradnjom podravske brze ceste koja će povezivati Ormož, Varaždin
i Viroviticu.

Što se tiče željezničkog prometa, na području županije prolazi 91.751 km pruga. Sve
pruge su jednokolosječne, bez elektrifikacije, namijenjene mješovitom prometu, a
dopuštena brzina varira od 45 do 100 km/h (»Županijska razvojna strategija Varaždinske
županije 2011.-2013.« [Varaždinska županija], 2010).

Pozitivna obilježja Varaždinske županije u pogledu cestovne infrastrukture su dobra
cestovna infrastruktura, povezanost s većim regionalnim središtima i dobra povezanost
svih naselja s gradom Varaždinom. Negativna obilježja uglavnom su vezana za linijski
prijevoz putnika koji je ukinut zbog stečaja tvrtke (»Županijska razvojna strategija
Varaždinske županije 2011.-2013.« [Varaždinska županija], 2010).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

110
Međutim, javljaju se i određeni razvojni problemi mobilnosti na koje je potrebno obratiti
pažnju (»Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011.-2013.« [Varaždinska
županija], 2010):
 niska sigurnost prometa na dijelovima bez javne rasvjete, nogostupa i biciklističkih
staza te ocrtanih pješačkih prijelaza;
 opterećenost cestovnog pravca D-2 koji prolazi kroz naseljeno područje;
 nizak stupanj korištenja željeznice, što dodatno opterećuje ceste i smanjuje kvalitetu
života;
 2/3 željezničko-cestovnih prijelaza je nezaštićeno i neobilježeno svjetlosnom
signalizacijom;
 nedostatak infrastrukture linijskog prijevoza putnika u županiji.

Osim nedostataka javljaju se i određene razvojne potrebe (»Županijska razvojna
strategija Varaždinske županije 2011.-2013.« [Varaždinska županija], 2010):
 poboljšanje cestovne infrastrukture u svrhu sigurnosti putnika;
 modernizacija u željezničkom prometu;
 poboljšanje infrastrukture javnog linijskog prijevoza.

Gledajući sam grad Varaždin, potrebno je napomenuti kako se, u svrhu rasterećenja
tranzitnog prometa kroz središte grada, izgradila tzv. istočna obilaznica koja je povezala
Mađarsku i Čakovec sa Zagrebom. Postoji i obilaznica na zapadnom dijelu grada koja
povezuje prigradska naselja Gojanec i Hrašćicu. Godine 2007. izgrađena je posljednja,
jugozapadna obilaznica koja povezuje Nedeljanec i Kneginec, čime su zapadni prigradski
i gradski dio spojeni s istočnim (»Strategija razvoja grada Varaždina do 2020. godine«
[Grad Varaždin], 2016).

Tablica 11 prikazuje cestovnu opremljenost grada Varaždina prema vrstama cesta,
duljini i udjelu te cestovnu gustoću.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

111
Tablica 11: Cestovna opremljenost grada Varaždina
Vrste cesta
Duljina (km)
Udio (%)
Državne- autoceste
16,16
21,7
Državne- brze ceste
10,43

Županijske
35,24
28,8
Lokalne
60,62
49,5
Cestovna gustoća
2,06 km/km2
Izvor: »Strategija razvoja grada Varaždina do 2020. godine«, str. 19, 2016

Pajtak navodi kako je grad Varaždin potencijalne probleme s parkiranjem riješio je
izgradnjom podzemne garaže na Kapucinskom trgu, koja je s radom krenula 2012.
godine. Garaža ima dvije etaže, a prostire se na oko 12.000 m2. Jedinstvena je po tome
što sadrži i šest punilica za električna vozila. Otvoreno je 446 parkirnih mjesta (Pajtak,
2012). Također, veće parkiralište nalazi se i na tzv. Banus-placu, gdje se parkiranje
naplaćuje od 12 do 20 sati u iznosu od pet kuna, odnosno 70 centi, a od osam sati do 12
je pola sata parkiranja besplatno. Dva veća besplatna parkinga su kod fakulteta FOI 2 i
varaždinskoga groblja. Varaždin ima puno manjih parkirnih mjesta za automobile,
raspršenih u blizini centra grada, ali izvan pješačke zone. Bitno je napomenuti kako je u
gradu instalirano nekoliko elektroničkih uređaja koji pokazuju broj praznih mjesta na
parkiralištima.

Slika 23 prikazuje vanjski dio podzemne garaže na Kapucinskom trgu u Varaždinu i jedan
elektronički uređaj za prikaz praznih parkirnih mjesta koji obuhvaća parkiralište na Trgu
B. Jelačića, u Ulici A. Cesarca i u garaži na Kapucinskom trgu.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

112
Slika 23: Podzemna garaža na Kapucinskom trgu i prikaz praznih parkirnih mjesta

Izvor: Osobni izvor

Slika 24 prikazuje besplatno parkiralište kod fakulteta FOI 2.

Slika 24: Besplatno parkiralište kod FOI 2

Izvor: »Ne plaća se parking kod stare Glazbene, Grad zaboravio daje poklonjen FOI-ju«,
2016

Grad ima određeni dio infrastrukture sličan tzv. otocima brzine. Jedan takav objekt
smješten je neposredno prije cestovno-željezničkog prijelaza u Zagrebačkoj ulici. Drugi
objekt odvaja prometne trake na Trgu slobode, a izgrađen je betonskim rubnicima te u
sredini ima zelenu površinu. Sličan objekt postavljen je i prije semafora u smjeru
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

113
autobusnoga kolodvora AP-a Varaždin, u Ulici Zrinskih i Frankopana. Radi se o visinski
povećanom pješačkom prijelazu, kako bi se razlikovao od kolnika, označenom
prometnim znakovima te obilježenog kao pješački prijelaz. Također se provelo
presvlačenje takvih uzdignutih površina plastičnom, reflektirajućom masom.

Slika 25 prikazuje dva objekta slična tzv. otocima brzine. Prvo objekat je postavljen u
Zagrebačkoj ulici, a drugi u Ulici Zrinskih i Frankopana.

Slika 25: »Otoci brzine« u Varaždinu

Izvor: Osobni izvor

Mobilnost ljudi

Prema Generalnom urbanističkom planu grada Varaždina, u Tablici 12 prikazani su
podaci o broju putnika i vrstama prijevoza u najvećem jutarnjem satu.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

114
Tablica 12: Broj putnika prema vrstama prijevoza u Varaždinu
Broj putnika
Individualna
vozila
Javni prijevoz
Bicikl
Pješačenje
9.800
5.880
2.450
980
490
Izvor: »Generalni urbanistički plan grada Varaždina«, str. 56, 2006

Linijski prijevoz putnika u Varaždinskoj županiji provodila je tvrtka Autobusni promet
d.d., koja je otišla u stečaj. Gradski kolodvor za linijski prijevoz minibusevima
prenamijenjen je u restoran brze hrane. Trenutno je linijski prijevoz preuzela tvrtka
Vincek autobusi, no linijski prijevoz sastoji se od pet linija.

Slika 26 prikazuje trenutno stanje na gradskom kolodvoru za linijski prijevoz.

Slika 26: Gradski kolodvor u Varaždinu

Izvor: Osobni izvor

Godine 2014. u grad Varaždin stigla je taksi služba Cammeo grupe. Vozi oko desetak
vozila i 20 taksista. Cijene su 20 kuna, odnosno oko tri eura za prvih pet kilometara, a
svaki novi kilometar plaća se s dodatnih pet kuna, odnosno oko 70 centi (»Taxi Cammeo
stigao u Varaždin«, 2014).
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

115
Zbog česte neprilagođene brzine biciklista i nastajanja teških tjelesnih ozljeda prilikom
sudara biciklista s pješakom, uži centar grada i Kapucinski trg pretvoreni su u pješačku
zonu te je kretanje motoriziranim vozilima i biciklima zabranjeno, no zabrana nije
definirana zakonskim aktima. U svrhu sprječavanja kršenja zabrane, postavljen je
videonadzor te su organizirane dnevne policijske patrole. Kršenje zabrane kažnjava se
novčanom kaznom, u iznosu od 500 kuna ili 70 eura.

Pješačka zona podijeljena je u dva dijela. Užu pješačku zonu u Varaždinu čine (»Odluka
o uređenju prometa na području grada Varaždina«, 2009):
 Trg kralja Tomislava;
 Franjevački trg;
 Ulica Ivana Gundulića.

Širu pješačku zonu u Varaždinu čine (»Odluka o uređenju prometa na području grada
Varaždina«, 2009):
 Ulica Ivana Kukuljevića Sakcinskog, od Trga kralja Tomislava do Ulice Augusta Šenoe;
 Pavlinska ulica, od Trga kralja Tomislava do Ulice Augusta Šenoe;
 Ulica Janka Draškovića;
 Školska ulica;
 Ulica Andrije Kačića Miošića, od Ulice Ivana Cankara do Franjevačkog trga;
 Uršulinska ulica;
 Ulica Ivana Padovca;
 Trg Miljenka Stančića, do Ulice Ljudevita Gaja;
 Ulica Silvija Strahimira Kranjčevića;
 Ulica Ljudevita Gaja;
 Šetalište J. J. Strossmayera;
 Trg slobode;
 Ulica Ankice Opolski;
 Ulica Tome Blažeka;
 Kazališni trg;
 Šetalište Vatroslava Jagića.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

116
Pješačkoj zoni također je pridodan i Kapucinski trg.

Slika 27 prikazuje kartu pješačke zone u Varaždinu. Ulice i trgovi uže pješačke zone
označene su plavom bojom, dok je šira pješačka zona označena crvenom bojom.

Slika 27: Karta pješačke zone u Varaždinu

Izvor: Osobni izvor

Godine 2014. Gradsko vijeće izmijenilo je svoju odluku te dozvolilo vožnju biciklom u
pješačkoj zoni, no ne brzinom većom od brzine hoda čovjeka. Ulice i trgovi u kojima
stroga zabrana vožnje biciklom još uvijek vrijedi su Ulica Ivana Gundulića, Franjevački
trg, Trg kralja Tomislava, Ulica Ljudevita Gaja do križanja s Bakačevom ulicom, Pavlinska
ulica do križanja s Ulicom Augusta Šenoe te Kapucinski i Kazališni trg (»Gradsko vijeće
izmijenilo odluku o zabrani vožnje biciklima u pješačkoj zoni« [Varaždin], 2014).

Slika 28 prikazuje uži centar grada i Kapucinski trg koji su pješačka zona.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

117
Slika 28: Pješačka zona u Varaždinu

Izvor: Osobni izvor

Grad Varaždin poznat je kao grad bicikala, no biciklizam nije izrazito razvijen.
Varaždinska županija i Međimurska županija imaju poznatu europsku biciklističku rutu,
nazvanu Mura – Drava, ali ova aktivnost u Varaždinskoj županiji nije došla do značajnijeg
izražaja. Republika Hrvatska i Mađarska pokrenule su zajednički projekt Happy Bike, čija
je svrha promicanje biciklizma uz rijeke Muru i Dravu. Projekt je tek u pripremnoj fazi.
Županiji i gradu nedostaje mogućnost najma bicikla. Biciklistička infrastruktura u
vanjskim dijelovima grada od pješačke je odvojena samo žutom ili bijelom linijom. Prema
centru grada, u Ulici Zrinskih i Frankopana, odnosno u blizini autobusnoga kolodvora AP-
a Varaždin, izrađena je dvosmjerna biciklistička staza, ukupne duljine oko 100 m. Staza
je jasno vidljiva i bojom odvojena od pješačke staze i kolnika. Ako biciklisti žele stići iz
jednog dijela grada u drugi, ne mogu skratiti put kroz centar zbog stroge zabrane vožnje,
već moraju voziti okolnim putem, na označenim biciklističkim stazama.

Varaždinska županija posjeduje nekoliko turističkih biciklističkih staza, a to su (»Za
bicikliste« [Turistička zajednica Varaždinske županije], b. d.):
 biciklistička staza Od dvorca do dvorca via Lepoglava, koja spaja Varaždin s
Trakošćanom;
 biciklistička staza Od dvorca do dvorca via Cvetlin, koja spaja Varaždin s
Trakošćanom;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

118
 biciklistička staza Od dvorca do dvorca koja obuhvaća cijelu rutu od Varaždina,
prema Donjoj Voći, Cvetlinu, Trakošćanu, Plešu, Bednji, Lepoglavi, Klenovniku, sa
završetkom u Varaždinu;
 R1 dravska off-road VŽ dionica, čiji start se nalazi u Zavrču (Slovenija), a završava u
Gornjem Kuršancu (Hrvatska);
  R1 dravska cestovna VŽ dionica, čiji start se nalazi u Zavrču (Slovenija), a završava u
Gornjem Kuršancu (Hrvatska);
 Toplička staza, koja spaja Varaždin s Varaždinskim Toplicama;
 Dravska staza, koja spaja Varaždin s Malim Bukovcem.

Slika 29 prikazuje jasno označenu biciklističku stazu u blizini centra grada.

Slika 29: Biciklistička staza

Izvor: Osobni izvor

Slika 30 prikazuje biciklističke staze izvan centra grada i gradskog područja, odnosno u
okolnim naseljima.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

119
Slika 30: Biciklističke staze izvan centra grada i u okolnim naseljima

Izvor: Osobni izvor

Varaždin posjeduje mnogo manjih parkirnih mjesta za bicikliste, od kojih je najpoznatije
ono u Ulici Alojzija Stepinca, prikazano na Slici 31.

Slika 31: Biciklističko parkirališteu ulici Alojzija Stepinca

Izvor: »FOTO Bicikli omiljeno pijevozno sredstvo mnogih Varaždinaca«, 2016

Slika 32 prikazuje druga manja parkirna mjesta za bicikle u Varaždinu.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

120
Slika 32: Parkirna mjesta za bicikle u Varaždinu

Izvor: Osobni izvor

Ekološki čimbenici

Prema podacima iz 2013. godine, u Varaždinskoj županiji ne postoje značajniji
stacionarni izvori zagađenja zraka, osim u gradovima Varaždinu, Ludbregu, Varaždinskim
Toplicama, Novom Marofu, Ivancu i Lepoglavi, koji su područja najvećeg stupnja
urbanizacije i gustoće naseljenosti. Upravo gustoća naseljenosti pokazuje kako su
stanovnici ovih dijelova županije najviše izloženi onečišćenju. Spomenuti gradovi imaju
najveće emisije onečišćujućih tvari iz gradskog prometa. Varaždinska županija zajedno s
još deset županija spada u tzv. zonu HR 1 (»Izvješće o stanju okoliša Varaždinske županije
za razdoblje od 2010. do 2013. godine« [Varaždinska županija], 2014).

Tablica 13 prikazuje razinu onečišćenja u zoni HR 1, s obzirom na zaštitu zdravlja ljudi.
Potrebno je napomenuti kako su vrijednosti gornji prag procjene (GPP), donji prag
procjene (DPP), ciljana vrijednost za prizemni ozon (CV) i granična vrijednost (GV).

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

121
Tablica 13: Razina onečišćenja u zoni HR 1
Onečišćujuće tvari:
Razina onečišćenja:
Sumporov dioksid
<GPP
Oksidi dušika izraženi kao dušikov dioksid
<DPP
Lebdeće čestice
<GPP
Benzen i benzo(a)piren
<DPP
Olovo, arsen, kamdij i nikal
<DPP
Ugljikov monoksid
<DPP
Ciljane vrijednosti za prizemni ozon
>CV
Granične vrijednosti za ukupnu plinovitu živu
<GV
Izvor: »Izvješće o stanju okoliša Varaždinske županije za razdoblje od 2010. do 2013.
godine«, str. 23, 2014

U svrhu očuvanja okoliša, unutar strateškog cilja zaštite okoliša, racionalnoga
gospodarenja prostorom i razvoja infrastrukture, nalazi se prioritet očuvanje okoliša,
kojim se, između ostaloga, naglašava i važnost rješavanja problema smanjene kvalitete
zraka u gradskim prostorima županije. Osim spomenutog prioriteta, unutar ovog
strateškog cilja nalazi se i prioritet poboljšanja prometne infrastrukture koji nalaže kako
se sve neostvarene mjere glede poboljšanja prometne infrastrukture moraju provesti u
sljedećem trogodišnjem razdoblju. Kao razlog neprovođenja mjera navodi se nedostatak
financijskih sredstava (»Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011.-
2013.« [Varaždinska županija], 2010).

U 2003. godini izdana je karta buke prometa za Ulicu braće Radića, Ulicu Zrinskih i
Frankopana, Zagrebačku ulicu, Koprivničku ulicu, Ulicu Ruđera Boškovića i Ulicu Petra
Preradovića. Karte su izrađene na osnovama mjerenja iz 1998. godine i podacima o
registriranom broju vozila iz 2002. godine. Točnije izvore prekoračenja dopuštene buke
može se dobiti samo novijim podacima i mjerenjima u prometu (»Generalni urbanistički
plan grada Varaždina« [Varaždin], 2006).

Slika 33 prikazuje razinu buke za Varaždin.
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

122
Slika 33: Razina buke za Varaždin

Izvor: Osobni izvor

Potrebno je izraditi kartu buke za industrijski dio grada kako bi karta bila kompletna.
Mjere zaštite predložene u Generalnom urbanističkom planu su (»Generalni urbanistički
plan grada Varaždina« [Varaždin], 2006):
 održavanje razine buke u granicama dozvoljenih vrijednosti;
 u prostoru stambenih zgrada i zona gospodarskih namjena osigurati pojaseve
visokog zelenila širine najmanje 10 cm;
 sanacija područja koja su najviše izložena štetnim utjecajima buke.

Sigurnost u prometu

Jedan od glavnih problema u Varaždinskoj županiji je povećani broj prometnih nesreća
u 2016. godini. Statistički podaci iz Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske
pokazuju okvirni broj prometnih nesreća za 2016. godinu u Varaždinskoj županiji te se
može vidjeti kako je broj prometnih nesreća u razdoblju od 2010. do 2016. najveći
upravo u 2016. godini.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

123
Tablica 14 prikazuje statističke podatke o prometnim nesrećama u Varaždinskoj županiji,
u razdoblju od 2010. do 2016. godine, te kategorije prometnih nesreća i nastradale
osobe.

Tablica 14: Broj prometnih nesreća i kategorije u Varaždinskoj županiji

2010.
2011.
2012.
2013.
2014.
2015.
2016.
Prometne nesreće:
S materijalnom štetom
787
777
700
776
754
811
805
S ozlijeđenima
400
365
356
384
318
365
394
S poginulima
15
11
9
14
11
10
13
Ukupno:
1.202
1.153
1.065
1.174
1.083
1.186
1.212
Nastradale osobe:
Poginule
16
13
10
16
12
10
16
Teže ozlijeđene
86
101
82
88
65
103
94
Lakše ozlijeđene
444
395
354
419
336
393
412
Ukupno:
546
509
446
523
413
506
522
Izvor: Osobni izvor

U Tablici 15 prikazani su brojčani podaci za Varaždinsku županiju, o prometnim
nesrećama i prekršajima u nadzoru prometa prema uzrocima. Podaci su pridobljeni iz
Ministarstva unutarnjih poslova Republike Hrvatske te se odnose na 2015. i 2016.
godinu. Može se vidjeti kako je najviše prometnih nesreća i prekršaja u nadzoru prometa
uzrokovano upravo neprilagođenom brzinom vozila. Što se tiče prometnih nesreća zbog
neprilagođene brzine, razlika između 2015. i 2016. godine kreće se u iznosu od 526. U
2016. godini bilo je visokih 2.909 prekršaja u nadzoru prometa zbog neprilagođene
brzine više nego u 2015. godini.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

124
Tablica 15: Broj prometnih nesreća i prekršaja u nadzoru prometa prema uzrocima

2015.
2016.
Prometne nesreće:
-
Brzina
302
828
-
nepropisno pretjecanje i oblilaženje
54
50
-
nepoštivanje prednosti prolaska i crvenog svjetla
130
146
Prekršaji u nadzoru prometa:
-
brzina
6.141
9.050
-
nepropisno pretjecanje i oblilaženje
71
98
-
nepoštivanje prednosti prolaska i crvenog svjetla
88
88
Izvor: Osobni izvor

Osim prethodno spomenutih podataka, bilježi se kako su u 2016. godini u Varaždinskoj
županiji bila 1.724 prekršaja u nadzoru prometa zbog vožnje pod utjecajem alkohola, a
oko 250 vozača pod utjecajem alkohola skrivilo je prometnu nesreću (»Statistički pregled
temeljnih sigurnosnih pokazatelja i rezultata rada u 2016. godini« [Ministarstvo
unutarnjih poslova Republike Hrvatske], 2016).

U svrhu smanjenja povećanog broja prometnih nesreća, na kritičnim mjestima u županiji
postavljene su kamere za nadzor brzine i hvatanje prebrzih vozača. Postoje dvije kamere
koje se premještaju s lokacije na lokaciju. Kamere su postavljene na kritične prometne
točke u blizini grada, a radi se o sljedećim lokacijama (»Gdje vas čeka kamera? Točne
lokacije radara« [KOMPARE], 2017):
 D51, smjer izlaska iz Varaždina;
 Varaždin, Zagrebačka ulica 222;
 Varaždin, Ulica Braće Radić, spred broja 166;
 Hrašćica, Varaždinska ulica;
 D3, ispred broja 92a, smjer izlaska iz Varaždina;
 Ludbreška ulica, ispred broja 24;
 Varaždin, Međimurska ulica, ispred broja 26b.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

125
Slika 34 prikazuje kartu postavljenih kamera za prebrzu vožnju te još neka kritična mjesta
na križanjima u Optujskoj ulici i Hallerovoj aleji.

Slika 34: Karta kritičnih mjesta i kamera za kontrolu brzine

Izvor: Osobni izvor

Prema podacima koje su nam poslali iz Policijske uprave (u nastavku PU) varaždinske,
Varaždinska županija uključena je u Nacionalni program sigurnosti cestovnog prometa
koji novčano financira saniranje opasnih mjesta u prometu. U razdoblju od 1994. do
2001. na razini države bilo je sanirano 71 opasno mjesto. U Varaždinskoj županiji se
sanacije provode uglavnom u obliku izgradnje rotora na opasnim križanjima, a trenutno
se dobivaju sredstva za izgradnju rotora u Optujskoj ulici i Ulici Krešimira Filića u
Varaždinu.

Osim podataka o programu sigurnosti na cestama, također smo dobili informaciju kako
je PU varaždinska početkom školske godine 2013. u III. osnovnoj školi Varaždin provela
akciju popisivanja djece bez zaštitnih kaciga za vožnju bicikala koje su propisane
Zakonom o sigurnosti prometa na cestama i Obiteljskim zakonom. Podaci su pokazali
kako je od 96 učenika samo njih sedam imalo zaštitne kacige te su roditeljima na kućne
adrese poslana upozorenja o kršenju zakona. Potaknuti poražavajućim rezultatima, PU
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

126
varaždinska početkom školske godine šalje zamolbe školama za provedbu istih akcija te
ravnatelji škole šalju dopise roditeljima djece koja krše zakon, u svrhu povećanja
sigurnosti djece i smanjenja broja dječjih žrtava u prometu.

Također je važno spomenuti formiranje Savjeta za sigurnost cestovnog prometa koji
blisko surađuje s PU varaždinskom, fokusirajući se uglavnom na povećanje sigurnosti
pješaka u prometu. Zbog povećanja broja prometnih nesreća na pješačkim prijelazima
usred noći ili uvjeta smanjene vidljivosti na postojećim pješačkim prijelazima je
predložena instalacija sustava za osvjetljavanje na osnovi solarnih ćelija, LED lampi,
akumulatorskih ćelija (ako ne postoji priključak struje iz javne rasvjete) ili tipkala. Prvi
takav sustav instaliran je u mjestu Presečno. Prednosti takvog prijelaza su (»Novim
rješenjima na prometnicama do veće sigurnosti« [Policijska uprava Varaždinska], 2016):
 osvjetljavanje prijelaza samo u trenutku prolaza pješaka;
 nema vizualnog navikavanja i reaktivnog otupljivanja vozača na svjetlo;
 povećanje odgovornosti pješaka za vlastitu sigurnost;
 usporava izlazak pješaka na pješački prijelaz (čekanje da se upali svjetlo);
 maksimalne ekonomske i ekološke prednosti zbog korištenja solarnih sustava i LED
lampi;
 mogućnost razvoja projekta kroz EU fondove.

Savjet je također pokrenuo kampanju Promet po mjeri građana gdje su građani iskazali
svoje zadovoljstvo ili nezadovoljstvo određenim prometnim rješenjima i stanjima. Osim
spomenutog, provela se akcija plakatima za podizanje svijesti o sigurnosti biciklista u
prometu, putem nošenja reflektirajućih prsluka.

3.2.4 Analiza podataka

U analizi podataka obradit ćemo sve prikupljene podatke o Varaždinskoj županiji i užem
području grada Varaždina te dati prijedloge za smjer razvoja prometnih strategija
temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinskoj županiji, kako bi se sam grad i područje
županije priključili ostalim gradovima koji već sudjeluju u sličnim projektima.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

127
Varaždinska županija: gradska logistika

Varaždinska županija ima dobro razvijenu cestovnu infrastrukturu te je izgradnjom
okolnih obilaznica rasteretila sam centar grada Varaždina od teretnog prometa. U skladu
s tim, teretni promet kamionima i većim teretnjacima u centru je zabranjen. Uži centar
grada (varaždinski Korzo i okolne ulice) ima zabranu vožnje bilo kakvim vrstama
motornih vozila, osim za stanovnike centra. Na taj se način uvelike povećava kvaliteta
života u gradu, kroz smanjenje buke, vibracija i emisija štetnih stakleničkih plinova. Ipak,
županija nedovoljno koristi željeznički promet, što znači dodatno opterećenje na
županijskim cestama. Željeznička infrastruktura je dotrajala i zastarjela.

U pogledu gradske logistike jedini prijedlog poboljšanja prijevoza tereta je modernizacija
željezničke infrastrukture i pojačano korištenje željezničkog teretnog prijevoza kako bi
se županijske prometnice rasteretile (cestovni pravac D-2). U svakom drugom pogledu,
teretni promet u Varaždinskoj županiji dobro je reguliran.

Varaždinska županija: mobilistika

Grad je dugi niz godina imao manja parkirna mjesta u blizini centra, što je značilo
svakodnevnu prenatrpanost automobilima i gotovo nemogućnost pronalaska praznog
parkirnog mjesta. Godine 2012. otvorena je podzemna garaža s dvije etaže i preko 400
parkirnih mjesta što je dodatno rasteretilo centar grada od prenatrpanosti
automobilima. Osim toga, veća parkirna mjesta, udaljena od centra, i mogućnost
besplatnog parkiranja također su se pokazali kao dobro rješenje za isti problem.

Iako grad trenutno posjeduje nekoliko uočljivih tzv. otoka brzine, rastući broj prometnih
nesreća pokazatelj je kako bi se na kritična gradska mjesta trebalo instalirati ili izgraditi
još sličnih objekata.

Varaždin je poznat kao grad bicikala te ima svoju udrugu Varaždinski biciklisti, koja se
posljednjih nekoliko godina bavi najvećim problemom biciklista grada Varaždina, a to su
česte krađe bicikala. Grad Varaždin nudi klasična parkirna mjesta za bicikliste te oni sami
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

128
moraju osigurati bicikle od krađa. Posjeduje uglavnom manja parkirna mjesta za
bicikliste pokraj najvećeg u Ulici Alojzija Stepinca. Ovdje je potrebno napomenuti kako
grad nema natkrivena parkirališta za bicikle te ih je nemoguće skloniti od nepovoljnih
vremenskih uvjeta. Takva vrsta infrastrukture može dodatno potaknuti biciklizam u
Varaždinskoj županiji, a samim time i razvoj održive mobilnosti, odnosno povećanje
kvalitete života stanovnika. Osim infrastrukture, potrebno je napomenuti nedostatak
najma bicikla i zabranu vožnje biciklom kroz centar grada, što produljuje putovanje s
jednoga kraja grada na drugi. Nakon uvođenja zabrane, 2014. godine došlo je do
prosvjeda članova udruge Varaždinski biciklisti protiv nje, no zabrana je do danas ostala
aktivna te se nadzor povećao kamerama. Na taj način, uži centar grada postao je stroga
pješačka zona. Biciklistička mreža nedovoljno je razvijena na gradskom području te se
pažnja pridavala samo određenim mjestima, dok su ostali dijelovi grada i prigradskog
područja ostali netaknuti, sa zastarjelim biciklističkim stazama koje su nedovoljno
uočljive i zbunjujuće, s neadekvatnom dodatnom opremom (nedostatak rasvjete i
označenih prijelaza). Osim toga, na taj način biciklistički promet se preusmjerava na
bolje prometne ceste, što povećava i rizik za prometnu nesreću. Posljedično tome,
predlažu se obnova i jasnije označavanje svih biciklističkih staza te konstrukcija
adekvatne opreme izvan centra Varaždina te u više ruralnim područjima Varaždinske
županije, čime će se ujedno i povećati sigurnost u prometu. Uvođenjem najma bicikla u
turističkoj zajednici grada Varaždina, Varaždin bi mogao opravdati ime grada bicikala i
također pridonijeti razvoju održive mobilnosti. Na taj način povećalo bi se korištenje
turističkih biciklističkih ruta i samog biciklizma, koji je u Varaždinskoj županiji manje
zastupljen, u odnosu na okolne županije. Smatramo kako je biciklističkoj mreži i
infrastrukturi potrebno pridati najviše pažnje te osmisliti rješenja za skraćivanje puta s
jednoga kraja grada na drugi. Predlažemo rješenje uvođenja biciklističke staze u ulice
pješačke zone u kojima je vožnja biciklom dozvoljena. Radi se o sljedećim ulicama:
 Kapucinski trg (dio ulice u kojem je promet dozvoljen);
 Trg slobode (dio ulice u kojem je promet dozvoljen);
 Ulica Janka Draškovića;
 Uršulinska ulica;
 Ulica Ivana Padovca;
 Trg Miljenka Stančića;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

129
 Bakačeva ulica;
 Ulica Ljudevita Gaja (dio ulice u kojem je promet dozvoljen);
 Trg bana Josipa Jelačića;
 Ulica Petra Preradovića (izvan pješačke zone);
 Ulica Augusta Cesarca (izvan pješačke zone) koja se priključuje na Kapucinski trg.

Predlaže se i obnova postojećih i konstrukcija novih biciklističkih staza na ruti koja prolazi
kroz Ulicu Petra Krešimira IV., koja izlazi iz križanja s Ulicom Petra Preradovića i
Pavlinskom ulicom, Ulicu Julija Merlića te Kolodvorsku ulicu koja se priključuje u Ulicu
Augusta Cesarca. Razlog obnove postojećih i konstrukcije novih biciklističkih staza je
činjenica da se na ovoj ruti nalaze I. osnovna škola Varaždin, Studentski dom Varaždin i
studentski restoran te Dom zdravlja Varaždin, a u blizini ove rute je i željeznički kolodvor
Varaždin.

Spomenute ulice prostorno su dovoljne širine za konstrukciju biciklističke staze kojom bi
se odvojio biciklistički od pješačkog dijela. Radi se o dvosmjernoj biciklističkoj stazi, od
kolnika i pješačke staze odvojene crvenom bojom. U dijelovima Ulice Petra Preradovića
i Ulici Petra Krešimira IV. provela bi se staza s obje strane ulice, zbog nedovoljne širine
ulice za provedbu dvosmjerne biciklističke staze. Početak staze predlaže se na
Kapucinskom trgu koji izlazi iz Ulice Zrinskih i Frankopana, gdje je takva staza već
konstruirana, no ima duljinu oko 100 metara. Prema potrebi bi se omogućio prijelaz na
drugu stranu ceste, ovisno o konstrukcijskim mogućnostima postojeće cestovne mreže.

Slika 35 prikazuje kartu postojeće dvosmjerne biciklističke staze, označene crvenom
bojom. Također su prikazane ruta kroz dio pješačke zone u kojem je dozvoljen promet
brzinom hoda pješaka i ruta za obnovu i konstrukciju novih staza. Predložena ruta
zahtjeva konstrukciju sedam prijelaza s jedne strane ulice na drugu. Postijeća
biciklistička staza u Ulici Zrinskih i Frankopana ima kvalitetno riješeno križanje s
Kapucinskim trgom, prilagođeno biciklistima. U uzoru na spomenuto kvalitetno riješeno
križanje, ista rješenja se zahtjevaju za još 18 križanja, smještenih na predloženoj ruti.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

130
Slika 35: Karta postojeće i predlaganih biciklističkih ruta

Izvor: Osobni izvor

Linijska vožnja gradskim minibusevima dugo je bila neaktivna, sve dok gradski autobusni
promet nije preuzela privatna tvrtka Vincek autobusi. Za prijevoz se koriste klasična
vozila na benzinski ili dizelski pogon te prijevoz ima ucrtanih pet ruta na gradskom
području te prilagođene cijene. Gradska autobusna infrastruktura je zastarjela, propala
i prenamijenjena u druge objekte. Osim toga, veliki problem javlja se u prigradskim
okolnim naseljima koja spadaju u grad Varaždin, gdje se linijski promet odvija rijetko, što
stanovnicima bez automobila otežava mobilnost i srednjoškolcima putovanje u školu. Za
osnovnoškolce se prijevoz posebno planira i provodi. Stanovnici koji ovise o javnom
prijevozu imaju dvije opcije. Prva opcija je korištenje usluga AP-a Varaždin, čije
prijevozne karte su mnogo skuplje u odnosu na prijevozne karte gradske linijske vožnje
autobusima. Druga opcija je odlazak na najbliži željeznički kolodvor i korištenje
željezničkih putničkih usluga. Smatramo kako je potrebno obnoviti infrastrukturu
gradskog linijskog prijevoza, uvesti nova vozila koja će biti modificirana tako da
pridonose održivom razvoju i mobilnosti (električna vozila) te povećati broj ruta i
učestalost prijevoza u prigradskim naseljima koja spadaju u gradsko područje.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

131
Poticajem na rekreativnost kroz poboljšanje atraktivnosti i kvalitete biciklističke
infrastrukture, biciklističke mreže i usluga koje nudi Turistička zajednica grada Varaždina
te uvođenjem ekološki prihvatljivih linijskih autobusa za gradski prijevoz može se uvelike
povećati kvaliteta života u gradu, zdravlje ljudi, kvaliteta zraka te smanjenje emisija
štetnih stakleničkih plinova u Zemljinu atmosferu. Naglašena je važnost povećanja
kvalitete zraka u gradskim dijelovima Varaždinske županije te se različitim mjerenjima i
analizama može dobiti bolji uvid u trenutno stanje te se mogu odabrati rješenja za
postizanje postavljenih ciljeva glede ovog problema.

Rastući broj prometnih nesreća zbog neprilagođene brzine, nepažnje ili alkoholiziranog
stanja također postaje veliki problem Varaždinske županije. Postavljanje kamera za
mjerenje brzine bila je jedna od mjera Varaždinske županije kojom bi se broj nesreća
mogao smanjiti, no to se pokazalo kao nedovoljno učinkovito rješenje. Potrebno je
poraditi na još nekoliko rješenja kojim bi se ovaj rastući trend smanjio. Uvođenje tzv.
otoka brzine na kritična područja županije, poboljšani nadzor policijske uprave te
povećanje novčanih kazni za vožnju u alkoholiziranom stanju i prekoračenje brzine, neki
su od prijedloga. Također, sukladno Nacionalnom programu sigurnosti cestovnog
prometa u Republici Hrvatskoj za razdoblje od 2011. do 2020. godine, mogu se predložiti
neke od sljedećih sigurnosnih mjera:
 poticaj na upotrebu kaciga i sigurnosnih pojaseva u vozilima;
 prevencija u vožnjama prevelikom brzinom ili vožnjama pod utjecajem alkohola;
 prilagodba sigurnosti na cestama standardima Međunarodnog programa procjene
sigurnosti na cestama;
 elektronička kontrola stabilnosti;
 Program za procjenu sigurnosti novih vozila.

PU varaždinska također je izjavila kako se treba poraditi na promjeni ponašanja
sudionika u prometu, što se može postići raznim seminarima ili skupovima o podizanju
svijesti vozača te upozoravanju na odgovorno ponašanje u prometu. Ulaganje i razvoj
cestovne infrastrukture nije potrebno posebno objašnjavati iz razloga što je prethodno
spomenut problem za varaždinske bicikliste koji se usmjeravaju na prometnije ceste,
gdje lako mogu postati smetnja ili opasnost za sigurnost. Razvoj sigurnijih vozila također
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

132
je bio jedan od prijedloga PU varaždinske, kao i poboljšanje medicinske skrbi nakon
prometnih nesreća te druga područja.

Analiza podataka pokazala je dobre i loše strane, odnosno prednosti i nedostatke
mobilnosti i njezine održivosti u Varaždinskoj županiji. Usmjerila nas je na područja koja
iziskuju najviše pažnje i omogućila je traženje efikasnijih rješenja i ciljeva za razvoj
prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinskoj županiji.

Prijedlozi

Gledano na već postavljene strateške ciljeve i one koje ćemo predložiti za uvedbu u
razvojnu strategiju Varaždinske županije, možemo reći kako postavljene prometne
strategije imaju direktnu vezu s održivom mobilnošću. Varaždinska županija posjeduje
stručnjake s različitih područja i grana gospodarstva, a neka od ključnih znanja su
vodstvena znanja: financijsko vođenje, projektno vođenje, upravljanje ljudskim
resursima, znanja s područja prometa i prometnog planiranja, znanja s područja
zdravstva, okoliša, politička znanja, modeliranje i oblikovanje scenarija. Krećemo od
pretpostavke kako će priprema prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti
trajati u razdoblju od jedne godine. Uključeni sudionici bili bi sudionici na razini države
te sudionici na razini županije. Sudionici na državnoj razini kojima bi se nudila suradnja:
 Ministarstvo pomorstva, prometa i infrastrukture;
 projektna poduzeća;
 mediji;
 druge zainteresirane strane.

Sudionici na razini Varaždinske županije, kojima bi se nudila suradnja:
 Varaždinska županija;
 gradska uprava grada Varaždina;
 razvojna agencija Sjever;
 Županijska uprava za ceste;
 udruga Varaždinski biciklisti;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

133
 PU varaždinska;
 općinski odbori svih zainteresiranih općina Varaždinske županije;
 pružatelj javnog prijevoza Vincek autobusi (trenutno zadužen za gradski prijevoz u
Varaždinu);
 obrazovne ustanove;
 društvo distrofičara, invalida cerebralne i dječje paralize i ostalih tjelesnih invalida
grada Varaždina;
 druge zainteresirane skupine.

Potrebno je definirati sam proces razvoja prometne strategije temeljene na predloženim
strateškim ciljevima. Kao voditelja projekta postavili bismo vlasti Varaždinske županije.
Potrebno je obaviti kompletan pregled svih raspoloživih resursa i uskladiti želje i potrebe
svake od uključenih interesnih strana. Također je potrebno uključiti javnost, a naš
prijedlog je izrada tehničkih izvješća i organizacija tiskovne konferencije za sve
zainteresirane medije.

Potrebno je obaviti razgovore sa svim ključnim sudionicima ili institucijama, na bilo koji
način povezanim s predloženim strateškim ciljevima te na taj način predstaviti analizu
trenutnog stanja.

Varaždinska županija u svojoj je razvojnoj strategiji predstavila sljedeću viziju:
»Varaždinska županija ulaganjem u gospodarstvo i obrazovanje, kao pokretače snage
razvoja, postaje konkurentna sredina koja svojim građanima osigurava visoku kvalitetu
života i rada«. Neke od prednosti uvođenja prometnih strategija temeljenih na
predloženim strateškim ciljevima su:
 poboljšanje kvalitete života u Varaždinskoj županiji;
 poticaj na fizičko kretanje ljudi;
 smanjenje emisija stakleničkih plinova u atmosferu;
 povećanje zadovoljstva stanovništva;
 olakšavanje putovanja ljudi iz ruralnih područja ili udaljenijih mjesta;
 smanjenje zagušenja osobnim automobilima;
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

134
 razvoj tzv. zdrave regije;
 razvoj Varaždinske županije u skladu s direktivama EU;
 doprinos razvoju cijele Republike Hrvatske.

Svaki od navedenih strateških ciljeva ima svoje prioritete, a svaki prioritet ima određeni
broj mjera koje se moraju provesti. Sukladno spomenutim nedostacima i razvojnim
potrebama Varaždinske županije, predlažemo uvedbu šestog strateškog cilja, koji bi
glasio Razvoj prometne infrastrukture. Slika 36 prikazuje prioritete i mjere predloženog
strateškog cilja. Prioriteti se odnose na razvoj željezničke infrastrukture kako bi se
cestovni promet rasteretio te kompletnu obnovu i razvoj biciklističke infrastrukture na
svim područjima.

Slika 36: Prioriteti i mjere strateškog cilja Razvoj prometne infrastrukture

Izvor: Osobni izvor
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

135
Također predlažemo uvođenje sedmog strateškog cilja koji glasi Razvoj i obnova
autobusnog prometa. Slika 37 prikazuje prioritete i mjere ovog strateškog cilja.
Uključena su dva prioriteta. Prvi prioritet odnosi se na razvoj autobusnog prometa u
Varaždinu, a drugi se odnosi na razvoj međugradskog autobusnog prometa.

Slika 37: Prioriteti i mjere strateškog cilja Razvoj i obnova autobusnog prometa

Izvor: Osobni izvor

Unutar trećeg strateškog cilja koji glasi Zaštita okoliša i upravljanje energijom,
predlažemo uvođenje prioriteta vezanog za poboljšanu kontrolu emisija štetnih
stakleničkih plinova u atmosferu i prioriteta vezanog za sanaciju mjesta izloženih štetnim
utjecajima buke u prometu.

Potrebno je obaviti procjenu troškova kompletnog projekta. Postoji mogućnost
sufinanciranja iz EU fondova. Kao što je već prije spomenuto, EU fondovi pokrivaju
mnoge projekte vezane za održivu mobilnost. Županija bi mogla iskoristiti novčane
izvore pod EU Kohezijskom politikom (inovativne akcije i održivi urbani razvoj koji
pokrivaju i testiraju pilot-projekte, transeuropske transportne mreže (TEN-T) koje
obuhvaćaju interoperabilnu željeznicu i promoviraju održivi transport), novčani izvori
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

136
koji su pod Europskom investicijskom bankom (zajmovi i jamstva za projekte veće od
25.000.000,00 eura, ELENA program koji pokriva 90 % tehničkih troškova za pripremu
projekata povezanih s obnovljivim izvorima energije, JESSICA program, koji također
pokriva troškove održivog razvoja, kao i europski fond za energetsku učinkovitost) i ostali
novčani izvori EU (program LIFE koji predstavlja financijski instrument za akcije povezane
s okolišem i klimatskim promjenama). Pregledom dobrih praksi iz Republike Slovenije
mogli smo uočiti pozitivne strane uvođenja prometnih strategija temeljenih na održivoj
mobilnosti te naučiti iz njihova iskustva. Također je potrebno ocijeniti kratkoročne i
dugoročne učinke svih prednosti koje izlaze iz uvođenja prometne strategije temeljene
na postavljenim strateškim ciljevima, iz čega se formiraju daljnje akcije.

Završetkom pripreme prometne strategije počinje proces njezina prihvaćanja od strane
vlasti u Varaždinskoj županiji, potvrde dokumenta i sastavljanja konsenzusa
(prosljeđivanje rezultata planiranja, kontakt s javnosti o mogućnostima županije). Nakon
procesa prihvata slijedi izvođenje strategije i nadgledanje napretka koji se time postiže,
odnosno učenje iz iskustva i prihvaćanje kako uspjeha, tako i neuspjeha.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

137
4 Diskusija

Pregledom literature za temu Uvođenje prometnih strategija temeljenih na održivoj
mobilnosti u Varaždinsku županiju naletjeli smo na velik broj direktiva, pravilnika i
regulativa EU o važnostima provedbe projekata vezanih za održivu mobilnost. EU je
dobro regulirala sva pravila kako bi bila primjenjiva na manje i veće gradove svih država
članica i drugih europskih zainteresiranih država.

Pregledom primjera koji se već provode ili su u planu na razini EU i Republike Slovenije
utvrdili smo kako Republika Hrvatska, kao država članica EU, uvelike kasni za susjednom
državom i ostalim državama članicama gdje je već održan velik broj sastanaka, izdan velik
broj pravilnika i proveden velik broj dobrih praksi na temu održive mobilnosti. Potrebno
je suočiti se s činjenicom kako bez prometa svijet ne može funkcionirati, no promet kao
takav izaziva brojne probleme i negativne posljedice na okoliš, sigurnost i zdravlje ljudi i
drugih živih bića. Iz tog se razloga održiva mobilnost počela probijati kao glavno rješenje
za negativne utjecaje postojećeg prometnog sustava. Preko internetskih stranica Eltis
organizacije dobili smo jasan uvid u zahtjeve EU, dobre prakse i projekte provedene na
toj razini, te smo se pomoću toga lakše fokusirali na bitne činjenice koje je potrebno
razraditi na razini Republike Hrvatske.

Republika Slovenija je u svojim gradovima i općinama provela velik broj sličnih projekata
i razvoja prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti, što smo opisali u radu.
Dobre prakse Republike Slovenije još su nam više približile viziju tzv. zdravih regija ili
zdravih općina kakvom pokušavamo napraviti Varaždinsku županiju.

Utvrdili smo kako su slični projekti primjenjivi i na Varaždinsku županiju, a pregledom
stanja u županiji utvrdili smo kako je ona dobar kandidat za razvoj prometnih strategija
temeljenih na održivoj mobilnosti, iz razloga što županija u svojoj razvojnoj strategiji nije
dotakla tu temu. Kontaktirali smo razvojnu agenciju Sjever koja djeluje na području
Varaždinske županije i ondje su nas uputili na Županijsku upravu za ceste, gdje smo
saznali kako ne postoji određeni plan za razvoj takvih prometnih strategija, no otvoreni
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

138
su za nove prijedloge. Županijska uprava za ceste predložila je da kontaktiramo PU
varaždinsku, a prijedlog smo usvojili. PU varaždinska dala je određene informacije o
stanju sigurnosti na cestama županije te smo uvidjeli kako policija provodi mjere za
povećanje svijesti o sigurnosti svih sudionika u prometu u obliku plakata, anketa i
organizacija koje se brinu o sličnim stvarima. Rastući broj prometnih nesreća počeo je
predstavljati problem u županiji, no PU varaždinska je u preventivne svrhe postavila
kamere za mjerenje brzine. Gledajući ukupnu sliku sigurnosti u prometu, Varaždinska
županija ima dobro postavljen sustav mjera za prevenciju. Pregled ekoloških čimbenika
pokazao je kako emisije štetnih plinova nisu iznad dopuštene razine, dok buka stvara
probleme uglavnom u samom centru, no Generalni urbanistički plan kao jednu od mjera
za zaštitu naveo je sanaciju i razvoj zelenih pojaseva koji mogu biti dobro rješenje za
problem buke. Jedna od dobrih mjera je i strateški cij Razvoj željezničke infrastrukture,
kojim bi se značajno povećalo korištenje željezničkog prometa u logističke svrhe.
Prednost toga je rasterećenje cestovnih prometnica od teretnih vozila, čime bi se
povećala kvaliteta života u gradu.

Glavni fokus ostavili smo na poticaju na biciklizam i razvoju gradskog javnog zelenog
prometa. Varaždin kao grad bicikala mora opravdati svoje ime, a Varaždinska županija
mora poraditi na razvoju biciklističke infrastrukture koja je u okolnim mjestima slabo
razvijena što opet dovodi do smanjenja sigurnosti u prometu. Iz tog smo razloga
predložili strateški cilj razvoja biciklističke infrastrukture i suprastrukture. Glavni
prioritet je obnova svih postojećih biciklističkih staza kroz Varaždinsku županiju kako bi
se biciklistima omogućilo sigurno kretanje u prometu i neometanje vozača motornih
vozila. Također je važno konstruirati nove biciklističke staze na lokacijama na kojima ih
trenutno nema i provesti biciklističku rutu koz dio pješačke zone u Varaždinu gdje je
vožnja biciklom dozvoljena, kako bi se povećalo zadovoljstvo svih stanovnika grada
Varaždina i smanjilo vrijeme dolaska s jednoga kraja grada na drugi. Samim time,
povećala bi se sigurnost kretanja biciklista i pješaka (vizualno odvojene površine za
kretanje), uzimajući u obzir činjenicu da je sigurnost bila glavni razlog aktivacije pješačke
zone u Varaždinu. Osim toga, povećala bi se sigurnost kretanja na vanjskim
prometnicama te neometano kretanje vozača motornih vozila. Mislimo kako bi
Varaždinskoj županiji i Varaždinu kao gradu bicikala u korist išla usluga iznajmljivanja
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

139
bicikala u turističke svrhe, pa smo dali prijedlog uvođenja ove usluge u sklopu Turističke
zajednice Varaždinske županije.

Dotaknuli smo i problem gradskog javnog prijevoza, zastarjelost infrastrukture i njezinu
prenamjenu u restoran brze hrane te dali prijedlog za razvoj i obnovu autobusnog
prometa u Varaždinu, obnovu gradskoga kolodvora i uvođenje ekološki prihvatljivih
autobusnih vozila kako bi se na taj način pridonijelo razvoju prometnih strategija
temeljenih na održivoj mobilnosti u gradu. Prijedlog smo proširili i na cijelu županiju kroz
uvođenje sustava međugradskog i općinskog javnog prijevoza.

Prethodnim pregledom literature ustvrdili smo kako EU u velikoj mjeri sufinancira
projekte temeljene na održivoj mobilnosti te smo dali nekoliko prijedloga programa iz
kojih bi i Varaždinska županija mogla izvući sredstva za financiranje razvoja i uvođenja
spomenutih projekata.

Ispunili smo postavljeni cilj te smo pregledali sve europske direktive i primjere dobrih
praksi na temelju čega smo dali prijedloge za uvođenje prometnih strategija temeljenih
na održivoj mobilnosti u razvojnu strategiju Varaždinske županije. Također smo potvrdili
postavljenu hipotezu i pregledom stanja te kontaktom sa Županijskom upravom za ceste
i PU varaždinskom dokazali kako Varaždinska županija ima predispozicije za uvođenje
takvih prometnih strategija, što će dovesti do povećanja kvalitete života i zadovoljstva
stanovnika u županiji.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

140
Zaključak

Povećanje broja osobnih automobila i prometa dovodi do različitih problema, poglavito
s područja ekologije i zdravlja ljudi. EU već se dugo vremena bavila tim problemima te
razvila direktive za njihovo učinkovito rješavanje. Spomenute direktive dovele su do
razvoja prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti i različitih projekata
povezanih s tom temom koji su se proveli ili se još uvijek provode u svim dijelovima EU i
same Europe. Republika Slovenija također je preuzela određene direktive i provela
nekoliko projekata koji su se pokazali uspješnim te danas može prikazati primjere dobrih
praksi s područja održive mobilnosti diljem države. Gledajući na činjenicu da se najviše
promjena dogodilo samo u gradu Koprivnici, može se reći kako Republika Hrvatska kasni
za susjednom državom u tom pogledu. Ipak, polako se usvajaju zahtjevi EU.

Postavili smo cilj i hipotezu rada, a kao metode smo koristili metodu deskripcije,
deduktivnu metodu te metode analize i kompilacije. Metoda analize i kompilacije
posebno se odnosi na analizu prikupljenih podataka.

Predstavili smo rješenja te zaključili kako Varaždinska županija ima potencijal za razvoj
prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti koje će županiji pomoći u
prikupljanju brojnih prednosti i povećanju kvalitete života za sve stanovnike. Kao
prijedloge na koje je potrebno fokusirati se, izdvojili smo poticaj na razvoj željezničkog
prometa, razvoj autobusne infrastrukture te biciklističke infrastrukture i suprastrukture.
U manjoj mjeri fokus može ostati i na mjerenju emisija kako bismo bili sigurni da emisije
i buka ne prelaze dozvoljenu razinu.

Također smo predstavili osobno viđenje i mišljenje o rješenjima te ispunili postavljene
ciljeve i dokazali postavljenu hipotezu. Zaključili smo kako je održiva mobilnost
budućnost boljeg zajedničkog funkcioniranja, poglavito u urbanim područjima.

Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

141
Skup literature i izvora

About BUMP [BOOSTING URBAN MOBILITY PLANS]. Nađeno 26. ožujka 2017. na
internetskoj stranici http://www.bump-mobility.eu/en/about-bump.aspx
Adria.Move IT! [Dalmatia Aeterna]. Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://dalmatiaaeterna.hr/2014/02/adria-move-it-project/
Adria.Move IT! Project [Dalmatia Aeterna]. Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj
stranici http://dalmatiaaeterna.hr/2014/02/adria-move-it-project/
Alati Planova mobilnosti [Eltis]. Nađeno 25. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.eltis.org/hr/mobility_plans/alati-planova-mobilnosti
An integrated approach to sustainable mobility [CIVITAS]. Nađeno 27. ožujka 2017. na
internetskoj stranici http://civitas.eu/display-measures-page
Approach [ADVANCE better planning, better cities]. Nađeno 26. ožujka 2017. na
internetskoj stranici http://eu-advance.eu/index.php?id=41
Buhin, D. (2015). Održiva mobilnost u ruralnim područjima. Nađeno 24. travnja 2017. na
internetskoj
stranici
https://zir.nsk.hr/islandora/object/fpz%3A220/datastream/PDF/view
CH4LLENGE – Addressing the four key challenges of sustainable urban mobility planning
[CH4LLENGE]. Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://www.sump-
challenges.eu/
CH4LLENGE Partners [CH4LLENGE]. Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.sump-challenges.eu/partners
CIVITAS Dyn@mo [CIVITAS Initiative]. Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://civitas.eu/content/dynmo
CIVITAS Dyn@mo [Grad Koprivnica]. Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://koprivnica.hr/projekti-grada/civitas-dynmo/
CIVITAS ELAN [CIVITAS Initiative]. Nađeno 20. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://civitas.eu/sites/default/files/Results%20and%20Publications/CIVITAS_ELA
N_final_brochure.pdf
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

142
Clean Power for Transport: A European alternative fuels strategy« [European
Commission].
Nađeno
4.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/sites/eltis/files/com-2013-0017-fin-en-txt.pdf
Croatia
[Eltis].
Nađeno
24.
ožujka
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/hr/mobility-plans/member-state/croatia
Description [ADVANCE better planning, better cities]. Nađeno 26. ožujka 2017. na
internetskoj stranici http://eu-advance.eu/index.php?id=40
Direktiva 2009/30/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o izmjeni
Direktive 98/70/EZ u pogledu specifikacije benzina, dizelskoga goriva i plinskog ulja
i uvođenju mehanizma praćenja i smanjivanja emisija stakleničkih plinova, o
izmjeni Direktive Vijeća 1999/32/EZ u pogledu specifikacije goriva koje se koristi
na plovilima na unutarnjim plovnim putovima i stavljanju izvan snage Direktive
93/12/EEZ. Službeni list EU, L 140/88.
Direktiva 2009/33/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju
čistih i energetski učinkovitih vozila u cestovnom prometu. Službeni list EU, L
120/5.
Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni
učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš. Službeni list EU, L 26/1.
Direktiva 2009/108/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. kolovoza 2009. o izmjeni,
radi prilagodbe tehničkom napretku, Direktive 97/24/EZ Europskog parlamenta i
Vijeća o pojedinim sastavnim dijelovima i značajkama motornih vozila na dva ili tri
kotača. Službeni list EU, L 213/10.
25. etapa pohodniške poti Alpe–Adria: Bovec – Drežnica (Kobarid) [Dolina Soče]. Nađeno
24.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
https://www.dolina-
soce.com/alpe_adria_trail/2013042314513127/
EcoMobility SHIFT [EcoMobility A Program of ICLEI – Local Goverments for
Sustainability].
Nađeno
26.
ožujka
2017.
na
internetskoj
stranici
https://ecomobility.org/ecomobility-shift/
ENDURANCE: EU-wide establishment of enduring national and European support
networks for sustainable urban mobility [ENDURANCE European SUMP-network].
Nađeno
28.
ožujka
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.epomm.eu/endurance/index.php?id=2795
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

143
Europska platforma [Eltis]. Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://www.eltis.org/hr/search/site?f%5B0%5D=im_field_topic%3A432
Exploring mobility solutions [CIVITAS]. Nađeno 27. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://civitas.eu/mobility-solutions-page
Financiranje EU-a [Eltis]. Nađeno 31. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.eltis.org/hr/resources/eu-funding
FOTO Bicikli omiljeno prijevozno sredstvo mnogih Varaždinaca. Nađeno 28. travnja 2017.
na internetskoj stranici http://www.klikaj.hr/foto-bicikli-omiljeno-prijevozno-
sredstvo-mnogih-varazdinaca/
FOTO: Mestni avtobusi spet brnijo po Slovenski cesti [24ur.com]. Nađeno 22. travnja
2017. na internetskoj stranici http://www.24ur.com/novice/slovenija/foto-
mestni-avtobusi-spet-brnijo-po-slovenski-cesti.html
Gdje vas čeka kamera? Točne lokacije radara [KOMPARE]. Nađeno 10. kolovoza 2017.
na internetskoj stranici https://kompare.hr/savjetnik/tocne-lokacije-radara/
Generalni urbanistički plan grada Varaždina [Varaždin]. Nađeno 5. lipnja 2017. na
internetskoj stranici http://varazdin.hr/upload/gup/tekst/GUP_Varazdina.pdf
Gradsko vijeće izmijenilo odluku o zabrani vožnje biciklima u pješačkoj zoni [Varaždin].
Nađeno
2.
lipnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://varazdin.hr/novosti/gradsko-vijece-izmijenilo-odluku-o-zabrani-voznje-
biciklima-u-pjesackoj-zoni-1606/
Greening Transport [European Commission]. Nađeno 5. travnja 2017. na internetskoj
stranici http://www.eltis.org/sites/eltis/files/com-2008-0433-fin-en-txt.pdf
Green Paper Towards a new culture for urban mobility [European Commission]. Nađeno
5.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/sites/eltis/files/2007_09_25_gp_urban_mobility_memo_e
n.pdf
Guidelines Developing and Implementing a Sustainable Urban Mobility Plan [Eltis].
Nađeno
6.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/sites/eltis/files/sump_guidelines_en.pdf
Guidelines on financial incentives for clean and energy efficient vehicles [European
Commission].
Nađeno
4.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/sites/eltis/files/swd201327-financial-incentives.pdf
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

144
Information about Sustainable urban transport plan (SUTP) for Maribor [Energap].
Nađeno
20.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.energap.si/uploads/Sustainable%20urban%20transport%20plan%20
for%20Maribor.pdf
Izrada kurikuluma čiste gradske mobilnosti za Sveučilište u Koprivnici [Grad Koprivnica].
Nađeno 24. travnja 2017. na internetskoj stranici http://koprivnica.hr/projekti-
grada/civitas-dynmo/
Izvješće o stanju okoliša Varaždinske županije za razdoblje od 2010. do 2013. godine
[Varaždinska županija]. Nađeno 28. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://www.varazdinska-zupanija.hr/repository/public/upravna-
tijela/poljoprivreda/zastita-okolisa/dokumenti/izvjesce-o-stanju-okolisa.pdf
Javni prijevoz niske emisije CO2 u Koprivnici [Grad Koprivnica]. Nađeno 24. travnja 2017.
na
internetskoj
stranici
http://koprivnica.hr/wp-
content/uploads/2013/10/CIVITAS-DYN@MO-mjera-K-2_2.pdf
Kavalir: z električnim vozilom po središču Ljubljane [Ljubljana regija osrednja Slovenija].
Nađeno
20.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
https://www.visitljubljana.com/sl/obiskovalci/ljubljana-in-regija/promet-in-
transport/kavalir/
Koncept SUMP [Eltis]. Nađeno 24. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.eltis.org/hr/mobility_plans/koncept-sump
Marketing sustainable mobility [Eltis]. Nađeno 31. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.eltis.org/resources/tools/marketing-sustainable-mobility
Methodology and indicator calculation method for sustainable urban mobility [Eltis].
Nađeno
31.
ožujka
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/resources/tools/methodology-and-indicator-calculation-
method-sustainable-urban-mobility
Ne plaća se parking kod stare Glazbene, Grad zaboravio da je poklonjem FOI-ju. Nađeno
28. travnja 2017. na internetskoj stranici http://varazdinski.rtl.hr/drustvo/praking-
gradsko-vijece
Novim rješenjima na prometnicama do veće sigurnosti [Policijska uprava Varaždinska].
Nađeno
2.
lipnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://varazdinska.policija.hr/MainPu.aspx?id=247171
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

145
Objectives [ADVANCE better planning, better cities]. Nađeno 26. ožujka 2017. na
internetskoj stranici http://eu-advance.eu/index.php?id=16
Objectives [ENDRANCE European SUMP-network]. Nađeno 28. ožujka 2017. na
internetskoj stranici http://www.epomm.eu/endurance/index.php?id=2796
Odluka o uređenju prometa na području grada Varaždina. Nađeno 28. svibnja 2017. na
internetskoj stranici varazdin.hr/upload/cms-repository/file/16c.pdf
Onečišćenje zraka iz cestovnog prometa [energetika-net]. Nađeno 24. travnja 2017. na
internetskoj
stranici
http://www.energetika-net.com/vijesti/zastita-
okolisa/oneciscenje-zraka-iz-cestovnog-prometa-13358
Opće informacije [Varaždinska županija]. Nađeno 26. travnja 2017. na internetskoj
stranici http://www.varazdinska-zupanija.hr/%C5%BEupanija/opce-informacije/
Osredotočenost na avtomobile [Slovenska platforma za trajnostno mobilnost]. Nađeno
21. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.trajnostnamobilnost.si/en-
gb/celostnoprometnona%C4%8Drtovanje/stanjevsloveniji.aspx
Pajtak, D. (7. prosinca, 2012.). Varaždin dobio najsuvremeniju javnu garažu u državi.
Nađeno
28.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
https://www.vecernji.hr/regije/varazdin-dobio-najsuvremeniju-javnu-garazu-u-
drzavi-484179
Partner Cities [ADVANCE better planning, better cities]. Nađeno 26. ožujka 2017. na
internetskoj stranici http://eu-advance.eu/index.php?id=23
PLANING SUSTAINABLE REGIONAL – URBAN MOBILITY IN THE ALPINE SPACE [CIVITAS].
Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://civitas.eu/content/pumas-
project-final-conference
Planiranje sustava javnog prijevoza [Grad Koprivnica]. Nađeno 24. travnja 2017. na
internetskoj stranici http://koprivnica.hr/wp-content/uploads/2013/10/CIVITAS-
DYN@MO-mjera-K-1_3.pdf
Plan održive gradske mobilnosti (SUMP) za grad Koprivnicu [Grad Koprivnica]. Nađeno
24.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://koprivnica.hr/wp-
content/uploads/2013/10/PLAN-ODR%C5%BDIVE-GRADSKE-MOBILNOSTI_-K-
1_1.pdf
Planovi održive urbane mobilnosti – SUMP. Nađeno 26. travnja 2017. na internetskoj
stranici
http://www.fpz.unizg.hr/zgp/wp-content/uploads/2015/02/Zbornik-
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

146
Planovi-odrzive-urbane-mobilnosti-SUMP-Zagreb-lipanj-2014-ISBN-978-953-243-
067-7-.pdf
Pot v šolo naj bo tudi letos zdrava in zabavna [Inštitut za politike prostora]. Nađeno 22.
travnja 2017. na internetskoj stranici http://ipop.si/2016/09/01/pot-v-solo-naj-
bo-tudi-letos-zdrava-in-zabavna/
Proces za SUMP [Eltis]. Nađeno 25. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.eltis.org/hr/mobility_plans/proces-za-sump
Projects [Smart City Maribor]. Nađeno 20. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://www.smartcitymaribor.si/en/Projects/
Prometna strategija občine Ljutomer. Nađeno 21. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://kc-sump.eu/wordpress/wp-content/uploads/2015/01/prometna-
strategija-ljutomer.pdf
Provedbena odluka komisije od 12. prosinca 2011. o utvrđivanju pravila za direktive
2004/107/EZ i 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu uzajamne
razmjene informacija i izvješćivanja o kvaliteti zraka. Službeni list EU, L 335/86.
Quantifying the effects of sustainable urban mobility plans [Eltis]. Nađeno 31. ožujka
2017. na internetskoj stranici http://www.eltis.org/resources/tools/quantifying-
effects-sustainable-urban-mobility-plans
QUEST project helps cities improve sustainable mobility policies & actions [Eltis]. Nađeno
26.
ožujka
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/discover/news/quest-project-helps-cities-improve-
sustainable-urban-mobility-policies-actions-0
Road Safety Planning [Eltis]. Nađeno 2. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://www.eltis.org/sites/eltis/files/national-road-safety-strategies_en.pdf
Republic of Croatia 2017 Informative Inventory report (1990-2015) [Agencija za zaštitu
okoliša].
Nađeno
24.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
file:///C:/Users/Ines/Downloads/IIR_CROATIA_2017.pdf
Slovenia
[Eltis].
Nađeno
24.
ožujka
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/hr/node/44126
S prevozi prostovoljcev več možnosti za starejše [Primorske novice]. Nađeno 22. travnja
2017. na internetskoj stranici http://www.primorske.si/Primorska/Srednja-
Primorska/S-prevozi-prostovoljcev-vec-moznosti-za-starejse.aspx
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

147
Statistički pregled temeljnih sigurnosnih pokazatelja i rezultata rada u 2016. godini
[Ministarstvo unutarnjih poslova Republike Hrvatske]. Nađeno 4. svibnja 2017. na
internetskoj
stranici
http://stari.mup.hr/UserDocsImages/statistika/2017/Statisticki%20pregled_2016
_2.pdf
Strategija razvoja Grada Varaždina do 2020. godine [Grad Varaždin]. Nađeno 27. travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://varazdin.hr/upload/2016/12/strategija_razvoja_grada_varazdina_do_202
0_godine_584e471f6dd4f.pdf
SUMP for Maribor [South East Europe]. Nađeno 20. travnja 2017. na internetskoj stranici
www.southeast-europe.net/document.cmt?id=843
SUMP u Sloveniji. Nađeno 20. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.kc-
sump.eu/hr/sump-u-nasoj-regiji/sump-u-sloveniji/
Sustainable future for transport [European Commission]. Nađeno 5. travnja 2017. na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/sites/eltis/files/2009_future_of_transport_en.pdf
Sustainable Urban Transport – case stories from 5 CIVITAS Mobilis cities [CIVITAS
Initiative].
Nađeno
20.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://civitas.eu/sites/default/files/sustainable20urban20transport20-
20case20stories20from20520civitas20mobilis20cities.pdf
Sustav zajedničkog korištenja električnih automobila [Grad Koprivnica]. Nađeno 24.
travnja 2017. na internetskoj stranici http://koprivnica.hr/projekti-grada/civitas-
dynmo/
Sveučilišni kampus nulte emisije CO2 [Grad Koprivnica]. Nađeno 24. travnja 2017. na
internetskoj stranici http://koprivnica.hr/wp-content/uploads/2013/10/CIVITAS-
DYN@MO-mjera-K-1_2.pdf
Taxi Cammeo stigao u Varaždin. Nađeno 28. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://www.radiomegaton.hr/novosti/varazdin/item/1017-taxi-cammeo-stigao-
u-varazdin.html
The participating regions [Poly-SUMP]. Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.poly-sump.eu/the-regions/
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

148
The Poly-SUMP Methodology [Poly-SUMP]. Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj
stranici http://www.poly-sump.eu/the-methodology/?no_cache=1
THE PROJECT [Solutions]. Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.solutions-project.eu/project/
The SUMP process [Eltis]. Nađeno 6. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://eltis.org/content/sump-process
TIDE [TIDE – Tidal River Development]. Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.tide-project.eu/
TIDE toolbox – applying inovative transport measures [Eltis]. Nađeno 31. ožujka 2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/resources/tools/tide-toolbox-
applying-innovative-transport-measures
Tools [Poly-SUMP]. Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj stranici http://www.poly-
sump.eu/tools/
Towards a European road safety area: policy orientations on road safety 2011-2020
[European Commission]. Nađeno 2. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://www.eltis.org/sites/eltis/files/road_safety_citizen_100924_en.pdf
Towards a roadmap for delivering EU-wide multimodal travel information, planning and
ticketing services [European Commission]. Nađeno 1. travnja 2017. na internetskoj
stranici http://www.eltis.org/sites/eltis/files/swd2014194.pdf
Trajnostna
mobilnost.
Nađeno
21.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.focus.si/files/Publikacije/trajnostna_mobilnost.pdf
Trajnostna mobilnost v praksi [cipra]. Nađeno 21. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://www.cipra.org/sl/publikacije/zbornik-dobrih-praks-trajnostna-mobilnost-
v-praksi/Trajnostna-mobilnost-v-praksi.pdf/inline-download
Trajnostna mobilnost za uspešno prihodnost [Slovenska platforma za trajnostno
mobilnost].
Nađeno
13.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.trajnostnamobilnost.si/Portals/0/publikacije/TM_Brosura_FINAL_Ci
vitas.pdf
TRAMOB – measures for sustainable urban mobility [Smart City Maribor]. Nađeno 20.
travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.smartcitymaribor.si/en/Projects/Smart_Mobility/TRAMOB_Measure
s_for_sustainable_mobility/
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

149
Uradno odprli obnovljeno športno dvorano, dovozno cesto in kolesarnico pri OŠ Ivana
Cankarja Ljutomer. Nađeno 21. travnja 2017. na internetskoj stranici
https://www.prlekija-on.net/lokalno/10384/uradno-odprli-obnovljeno-sportno-
dvorano-dovozno-cesto-in-kolesarnico-pri-os-ivana-cankarja-ljutomer.html
Urban Mobility Package Support to local authorities' action in building sustainable local
mobility plans [CCRE]. Nađeno 5. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://www.ccre.org/img/uploads/piecesjointe/filename/CEMR_opinion_Urban
_mobility_package_EN.pdf
Uredba 134/2014 Europske komisije od 16. prosinca 2014. o dopuni Uredbe 168/2013
Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za učinak na okoliš i učinak pogonske
jedinice za vozila na dva ili tri kotača i četverocikle i o izmjeni njezina Priloga V.
Službeni list EU, L 53/1.
Uredba 168/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o homologaciji i
nadzoru tržišta vozila na dva ili tri kotača i četverocikala. Službeni list EU, L 60/52.
Uredba 333/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o izmjeni Uredbe
443/2009 radi utvrđivanja načina za postizanje cilja smanjenja emisija CO2 iz novih
osobnih automobila do 2020. Službeni list EU, L 103/15.
Uredba 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju
standardnih vrijednosti emsija za nove osobne automobile u okviru integriranog
pristupa Zajednice smanjenju emsija CO2 iz lakih vozila. Službeni list EU, L 140/1.
Uredba 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju
standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio
integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih
gospodarskih vozila. Službeni list EU, L 145/1.
Varaždinska županija socijalni plan 2014-2020. Nađeno 26. travnja 2017. na internetskoj
stranici
http://www.varazdinska-zupanija.hr/repository/public/strateski-
dokumenti/socijalni-plan/1803-2015-socijalni-plan-varazdinske-zupanije.pdf
Varaždin u brojkama [Grad Varaždin]. Nađeno 26. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://varazdin.hr/varazdin-u-brojkama/
Welcome to the Poly-SUMP [Poly-SUMP]. Nađeno 26. ožujka 2017. na internetskoj
stranici http://www.poly-sump.eu/home/
Fakulteta za logistiko Univerze v Mariboru

Magistarski studijski program
Ines Gajski: Uvedba prometnih strategija temeljenih na održivoj mobilnosti u Varaždinsku
županiju

150
WHITE PAPER Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive
and resource efficient transport system [European Commission]. Nađeno 5. travnja
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.eltis.org/sites/eltis/files/celex-
52011dc0144-en-txt.pdf
Williams, R. (2007., 15. ožujak). A Definition of Sustainable Mobility. Nađeno 24. ožujka
2017.
na
internetskoj
stranici
http://www.carbonsmart.com/files/definition_of_sustainable_mobility_2007mr
15.pdf
Za bicikliste [Turistička zajednica Varaždinske županije]. Nađeno 31. svibnja 2017. na
internetskoj stranici http://www.turizam-vzz.hr/karta-za-bicikliste.html
Zakonodavstvo i politike EU [Eltis]. Nađeno 31. ožujka 2017. na internetskoj stranici
http://www.eltis.org/hr/discover/legislation-polices
Zeleni vikend v Bohinju [24ur.com]. Nađeno 23. travnja 2017. na internetskoj stranici
http://www.24ur.com/novice/slovenija/zeleni-vikend-v-bohinju.html
Županijska razvojna strategija Varaždinske županije 2011.-2013. [Varaždinska Županija].
Nađeno 27. travnja 2017. na internetskoj stranici http://www.varazdinska-
zupanija.hr/repository/public/upravna-tijela/gospodarstvo-eu/zrs/2211-
zupanijska-razvojna-strategija-final.pdf