Međuodnos svojstava rasta i kvalitete drva na pokusnoj plohi ariša

Memišević Hodžić, Mirzeta;Sinanović, Sulejman;Ballian, Dalibor

European larch;morphological properties;core formation;selection;macesen;morfološke lastnosti;tvorba strženov;info:eu-repo/classification/udc/630*16

SAŽETAK
Europski ariš (Larix decidua Mill.) pokazao je vrlo dobar rast i prilagodljivost ekološkim uvjetima u Bosni i Her-
cegovini. Cilj istraživanja je utvrditi varijabilnost morfoloških svojstava ariša na pokusnoj površini kod Kaknja,
te varijabilnosti u početku osržavanja, kao i postojanje korelacija između ovih svojstava.
U sjemenskoj sastojini ariša, osnovanoj sadnicama starosti 2+0 1979. godine, napravljena je trajna pokusna površina
od 0,45 hektara i na njoj su mjerene visine i promjeri stabala 2002. i 2020. godine, te izračunate temeljnica i volu-
men. Stabla su 2020. godine bušena na prsnoj visini Preslerovim svrdlom kako bi se odredio udio osrženosti.
Izračunate su prosječne vrijednosti svih svojstava. Zatim je odabrano po deset, pet i jedno najbolje stablo po svojst-
vima promjera, visine, temeljnice, volumena i izračunate razlike između prosječnih vrijednosti za deset stabala i
ukupnog prosjeka, prosjeka za pet stabala i ukupnog prosjeka te razlike između maksimalnih i prosječnih vrijednosti
za istraživana svojstva. Također je izračunavat Pearsonov koeficijent korelacije između svih istraživanih svojstava.
Prosječan promjer stabala starih 41 godinu bio je 24,6 cm, prosječna visina 21,8 m. Rezultati istraživanja osrženosti
pokazali su da ariš prosječno počinje osržavati pri starosti od 14 godina. Pearsonov koeficijent korelacije za 2020.
godinu pokazuje da postoji negativna korelacija između početka osržavanja prema svim ostalim svojstvima,
odnosno stabla koja ranije osržavaju imaju veće vrijednosti svojstava rasta.
Rezultati će biti korišteni u procesima individualne selekcije ariša sa dobrim visinskim i debljinskim prirastom i
ranim osržavanjem.
KLJUČNE RIJEČI: evropski ariš, morfološka svojstva, osržavanje, selekcija
MEĐUODNOS SVOJSTAVA RASTA I KVALITETE
DRVA NA POKUSNOJ PLOHI ARIŠA
THE RELATIONSHIP OF GROWTH CHARACTERISTICS AND
WOOD QUALITY ON THE EXPERIMENTAL PLOT OF LARCH
Mirzeta MEMIŠEVIĆ HODŽIĆ1*, Sulejman SINANOVIĆ1, Dalibor BALLIAN1,2,3
UDK 630*164 (001)
Izvorni znanstveni članci – Original scientific papers

https://doi.org/10.31298/sl.147.11-12.3
Šumarski list, 11–12 (2023): 525–534
UVOD
INTRODUCTION
U Bosni i Hercegovini postoji velik potencijal u šumskim
zemljištima koji je neiskorišten. Većinom se ta šumska sta-
ništa nalaze pod niskim šumama i šikarama, a u pitanju su
najkvalitetnija staništa koja bi se mogla prevesti u nasade
brzorastućih vrsta. Planirano je da se oko 10 % tih površina
prevede u nasade alohtonih vrsta visokih prirasnih moguć-
nosti, što je zagovarao Pintarić (2000). Ovaj plan ispunjen
je samo djelomično, te danas imamo zanemarive površine
pod tim vrstama, ali nam mogu poslužiti kao smjernice za
daljnji rad na povećanju proizvodnosti i kvalitetnoj struk-
turi šuma.
Jedna od vrsta koja ima u tim aktivnostima važno mjesto
je europski ariš (Larix decidua Mill.), a raste u srednjoj Eu-
ropi u visokim planinskim predjelima (Alpe, Sudeti i Kar-
pati), a u nizinama se nalazi samo u južnoj Poljskoj (Święto-
krzyskie Mountains) (Matras i Pâques 2008). Njegov
prirodni areal prostire se na oko 500 000 ha i rasprostra-
njenost mu je fragmentirana, ali je sađen daleko izvan nje-
govog izvornog područja, osobito u zapadnoj Europi
1
   Dr. sc. Mirzeta Memišević Hodžić, MA šumarstva Sulejman Sinanović, Prof. dr. sc. Dalibor Ballian, Šumarski fakultet Sarajevo, Zagrebačka 20, 71000 Sarajevo, Bosna
i Hercegovina, *m.memisevic-hodzic@sfsa.unsa.ba, sule.sin995@gmail.com, d.ballian@sfsa.unsa.ba
2
   Gozdarski inštitut Slovenije, Večna pot 2, 1000 Ljubljana, Slovenija
3
   Akademija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine, Bistrik 7, 71000 Sarajevo
526
Šumarski list, 11–12, CXLVII (2023), 525–534
(
Matras i Pâques 2008). Zajedno s japanskim i hibridnim
arišom, plantaže europskog ariša danas nalazimo na preko
500 000 ha (Matras i Pâques 2008).
Europski ariš ima visoku razinu genetske varijabilnosti za
većinu šumskouzgojnih svojstava između i unutar popula-
cija (Matras i Pâques 2008). Međunarodni provenijencijski
pokusi ukazali su na najbolje populacije ariša u smislu uz-
gojne kakvoće, te su se kao najbrže rastuće pokazale popu-
lacije sa Sudeta i iz središnje Poljske, dok su alpske popula-
cije najsporije rasle (Matras i Pâques 2008). Populacije iz
središnje Europe (Sudeti i Središnja Poljska) pokazali su
također najveću stabilnost u svim okolišima, čak i u
ekološki
kontrastnim uvjetima, dok su se populacije jugozapadnog
alpskog ariša dobro pokazale samo na mjestima s visokim
nadmorskim visinama (Matras i Pâques 2008).
Posebno je cijenjena pojava osrženosti kod ariša, poznata
kao “krvavi ariš”
, (Jovanović 2000; Vidaković i Franjić
2004). Pojava osrženosti, odnosno promjene boje središnjeg
dijela debla je posljedica fizioloških procesa koji se odvijaju
tijekom života stabla gdje središnji dio debla postepeno gubi
fiziološku funkciju, dolazi do gubljenja provodne funkcije
stanica, lumeni stanica se ispune smolom i eteričnim uljima
(Gurda, 1999).
Vrijeme početka osržavanja je vrlo promjenljivo i nije stalna
karakteristika vrste, a širina bjeljike i srži kod iste starosti sta-
bla uvjetovana je vrstom drveta, genetskim osobinama, sta-
rošću, zdravstvenim stanjem, kvalitetom staništa, klimom i
sklopom (Gurda, 1999). Necesany (1965) navodi da je osr-
žavanje svojstvo koje je pod visokom genetskom kontrolom.
Istraživanje osrženosti ariša kod različitih provenijencija u
provenijencijskom testu Batalovo brdo u Bosni i Hercego-
vini proveli su Ballian i sur. (2009), te utvrdili statistički
značajne razlike između provenijencija.
Radna hipoteza je da postoji korelacija između svojstava
rasta i osržavanja kod ariša. Ciljevi ovog istraživanja su
istražiti postojanje varijabilnosti morfoloških svojstava (vi-
sina, promjer, temeljnica, volumen) ariša u nasadu Mokre
njive kod Kaknja, pojave osržavanja, te postojanje korelacije
između svojstava rasta i osržavanja. Rezultati istraživanja
bit će korišteni u procesu oplemenjivanja ariša u Bosni i
Hercegovini.
MATERIJAL I METODE
MATERIAL AND METHODS
U ovom istraživanju korišten je materijal s pokusne površine
unutar sjemenske sastojine ariša kod Kaknja. Sjemenska sa-
stojina ariša nalazi se u  GJ Donja Ribnica – Zgošća, odjelu
26, odsjek 3, na površini od 3,1 ha. Teren je blago strm do
8%, ekspozicija sjeveroistočna, prosječna nadmorska visina
880 m, geološka podloga pješčari, duboko smeđe zemljište.
Minimalna temperatura -23°C, maksimalna 34°C, srednja
10,3°C, srednjeg vegetacijskog perioda 16,6°C. Padaline uku-
pne 804 mm, u vegetacijskom periodu 416 mm. Vjetar
obično sjeverni/sjeverozapadni, u proljeće južni (jugo) veće
snage (Šumarski fakultet Univerziteta u Sarajevu 2002).
Sastojina je osnovana 1979. godine sadnjom u razmaku 2
x 2 m sa sadnicama starosti 2+0. Sjeme je bilo komercijalno
te podaci o porijeklu nisu poznati.
U sjemenskoj sastojini je napravljena jedna trajna pokusna
površina od ukupno 0,45 hektara (90 m x 50 m). Izbor po-
kusne površine izvršen je nakon obilaska sjemenske sasto-
jine tako da reprezentira prosjek sjemenskog objekta. Po-
vršina pokusne površine je trajno obilježena. Trenutno je
na pokusnoj površini 221 stablo. Prva terenska mjerenja na
pokusnoj površini vršena su 2002., a druga  2020. godine.
U obje izmjere na svim stablima izmjerene su visine i pro-
mjeri stabala, a u ovom radu tretirane su samo vrijednosti
za stabla koja su izmjerena i 2002. i 2020. godine. Visine su
mjerene pomoću visinomjera sa tačnošću 0,1 m, a prečnici
pomoću digitalne prečnice s točnošću 0,1 cm. Temeljnica i
volumen izračunate po formulama:
Temeljnica (m2): G
d
=
×
1 3
2
4
,
p
Volumen (m3): V
G
H
=
×
3
gdje je d1,30 – promjer na prsnoj visini, H – visina stabla.
Stabla su 2020. godine bušena na prsnoj visini Preslerovim
svrdlom kako bi se odredio udio osrženosti, odnosno bje-
ljike. Godina početka osržavanja izračunata je tako što je
od ukupne starosti (41 god) oduzet broj godina u bjeljici.
Prosječne vrijednosti promjera, visine, temeljnice i volumena
izračunate su korištenjem Excela 2016. Zatim je selekcioni-
rano deset stabala s najvećim vrijednostima za svojstvo pro-
mjera, visine, temeljnice i zapremine, te izračunat prosjek za
deset stabala, a zatim izračunata razlika između prosječne
vrijednosti za deset stabala i ukupne prosječne vrijednosti.
Isti postupak ponovljen je za pet stabala s najvećim vrijed-
nostima, a također je izračunata i razlika između najviših
vrijednosti i prosječnih vrijednosti. U drugom dijelu izraču-
navat je Pearsonov koeficijent korelacije između istraživanih
svojstava u 2002. godini, korelacije između istraživanih svoj-
stava u  2020. godini, te korelacije između istraživanih svoj-
stava između 2002. i 2020. godine. Računanje korelacija iz-
među svojstava obuhvatilo je samo stabla koja su bila prisutna
na plohi i 2020. godine, a korišten je program SPSS 20.0.
REZULTATI
RESULTS
Rezultati deskriptivne analize za svojstva promjera,
visine, temeljnice, volumena i osržavanja – Results of
the descriptive analysis for the properties of
diameter at breast height, height, basal area,
volume, and heartwood formation
U tablici 1 prikazane su prosječne, minimalne i maksimalne
vrijednosti promjera, visine, temeljnice, volumena i vre-
mena osržavanja po godinama (2002. i 2020. godina)
527
MEMIŠEVIĆ HODŽIĆ, M. i dr.: MEĐUODNOS SVOJSTAVA RASTA I KVALITETE DRVA NA POKUSNOJ PLOHI ARIŠA
U tablici 2 prikazano je 30 stabala s najvećim promjerima
i visinama u 2002. i 2020. godini, kako bi se izdvojila stabla
čija su svojstva visina i promjera iznadprosječna, a time i
vrijednosti temeljnice i volumena.
Kao što je vidljivo u tablici 2, došlo je do preticanja stabala
po pitanju prsnog promjera od 2002. do 2020. godine. Sta-
blo koje je imalo najveći promjer 2002. godine (stablo 30),
imalo je najveći promjer i 2020. godine. Stablo 291 bilo je
Tablica 1. Rezultati deskriptivne analize za sva stabla
Table 1. Results of descriptive analysis for all trees
Godina/
Year
Vrijednost /
Value
Prsni promjer /
Breast height
diameter
(cm)
Visina /
Height
(m)
Temeljnica /
Basal area
(m2)
Volumen /
Volume
(m3)
Početak osržavanja
(godina) /
Start of coring
(year)
2002
Prosjek/Average
15,5
18,2
0,0200
0,1280
-
Minimum
5,0
11,0
0,0020
0,0078
-
Maksimum
26,0
24,0
0,0530
0,4250
-
Standardna devijacija/Std.dev.
4,3
2,1
0,0106
0,0784
-
2020
Prosjek/Average
24,6
21,8
0,049899
0,374475
13,9
Minimum
10,0
15,0
0,007850
0,039250
6,0
Maksimum
36,6
27,0
0,105155
0,911347
32,0
Standardna devijacija/Std.dev.
5,4
2,3
0,020768
0,184158
5,4
Tablica 2. Trideset stabala s najvećim prsnim promjerima i visinama u 2002. i 2020. godini
Table 2. Thirty trees with highest breast height diameters and heights in 2002 and 2020
R. b. /
No
Stablo broj /
Tree number
Prsni promjer
2002. / Breast
height diameter
2002. (cm)
Stablo broj /
Tree number
Prsni promjer
2020. / Breast
height diameter
2020. (cm)
Stablo broj /
Tree number
Visina 2002. /
Height 2002.
(m)
Stablo broj /
Tree number
Visina 2020. /
Height 2020.
(m)
1.
30
26,0
30
36,6
65
24,0
261
27,0
2.
65
26,0
136
36,6
30
23,0
242
26,7
3.
242
26,0
495
35,9
117
23,0
386
26,1
4.
136
25,0
65
35,8
136
23,0
30
26,0
5.
173
25,0
387
35,0
242
23,0
101
26,0
6.
53
24,0
72
34,8
461
23,0
136
26,0
7.
56
24,0
53
34,6
48
22,0
191
25,8
8.
117
24,0
284
34,0
53
22,0
250
25,8
9.
266
24,0
501
33,6
56
22,0
93
25,6
10.
291
24,0
266
33,2
72
22,0
65
25,5
11.
361
24,0
361
33,2
173
22,0
284
25,5
12.
366
24,0
35
32,8
250
22,0
53
25,4
13.
477
24,0
261
32,8
261
22,0
328
25,4
14.
501
24,0
328
32,7
266
22,0
361
25,3
15.
3
23,0
173
32,6
280
22,0
387
25,2
16.
9
23,0
242
32,6
291
22,0
455
25,2
17.
26
23,0
250
32,5
328
22,0
381
25,1
18.
52
23,0
455
32,5
332
22,0
400
25,1
19.
93
23,0
395
32,2
353
22,0
454
25,0
20.
100
23,0
84
31,7
361
22,0
173
24,9
21.
9
23,0
208
31,7
366
22,0
190
24,9
22.
184
23,0
291
31,7
455
22,0
186
24,7
23.
3
23,0
353
31,6
465
22,0
332
24,7
24.
93
23,0
375
31,6
36
21,0
462
24,6
25.
100
23,0
443
31,5
93
21,0
72
24,5
26.
52
23,0
477
31,2
100
21,0
366
24,5
27.
197
23,0
228
31,1
111
21,0
495
24,5
28.
241
23,0
26
31,0
114
21,0
353
24,4
29.
250
23,0
241
30,6
184
21,0
375
24,4
30.
  353
23,0
422
30,5
228
21,0
46
24,3
528
Šumarski list, 11–12, CXLVII (2023), 525–534
na 10. mjestu po veličini promjera u 2002. godini, a na 20.
mjestu u 2020. godini. U prvih 20 stabala u 2020. godini
ostalo je 9 stabala od prvih 20 u 2002. godini. Interesantno
je stablo broj 495 koje na mjerenju 2002 nije bilo u prvih
30, dok je na mjerenju 2020 došlo na 3. mjesto.  Interesan-
tno će biti pratiti dalju dinamiku rasta, uz napomenu da je
došlo do promjene položaja stabala s obzirom na izvršenu
prorjedu.
Najveću visinu 2002. godine imalo je stablo broj 65, koje se
2020. godine našlo na desetom mjestu. Najveću visinu 2020.
godine imalo je stablo 261, koje se 2002. godine nalazilo na
13. mjestu.
Povećanje promjera i visine uzrokuje i povećanje temeljnice
i volumena. U tablici 3 prikazano je 30 stabala s najvećim
vrijednostima temeljnice i volumena u 2002. i 2020. godini.
Kao što je vidljivo iz tablice 3, došlo je do promjene pore-
tka stabala po pitanju temeljnice od 2002. do 2020. godine.
Stablo koje je imalo najveću temeljnicu 2002. godine, stablo
30, imalo je najveću temeljnicu  i 2020. godine. Stablo 65
2002. godine bilo je na drugom, a 2020. na četvrtom mje-
stu. Stablo 242 bilo je na trećem mjestu po veličini temelj-
nice u 2002. godini, a na 16. mjestu u 2020. godini. U po-
gledu volumena, također je došlo do preticanja, te je stablo
65 bilo na prvom mjestu po veličini volumena 2002. godine,
a na trećem mjestu 2020. godine. Stablo broj 30 je 2002. go-
dine bilo prvo, a 2020. godine drugo.
Pored vrijednosti promjera i visine, odnosno temeljnice i vo-
lumena, vrijeme osržavanja je vrlo važno svojstvo kod ariša.
U tablici 4 prikazano je 30 stabala koja najranije osržavaju.
Najranije osržava stablo broj 495, zatim 443, dok veći broj
stabala koja su rangirana među prvih 30 osržava nakon 8,
9 i 10 godina. Među 30 stabala s najvećim prsnim promje-
rom i 30 stabala sa najranijim osržavanjem nalazi se 11
zajedničkih stabala (30, 35, 65, 84, 136, 173, 375, 387, 443,
Tablica 3: Trideset  stabala s najvećim temeljnicama i volumenima u 2002. i 2020. godini
Table 3: Thirty trees with highest values of basal area and volume in 2002. and 2020.
R. b. /
No
Stablo broj /
Tree number
Temeljnica /
Basal area
2002. (m2)
Stablo broj /
Tree number
Temeljnica /
Basal area
2020. (m2)
Stablo broj /
Tree number
Volumen /
Volume 2002.
(m3)
Stablo broj /
Tree number
Volumen /
Volume 2020.
(m3)
1
30
0,053066
30
0,10516
65
0,424528
30
0,911347
2
65
0,053066
136
0,10516
30
0,406839
136
0,911347
3
242
0,053066
495
0,10117
242
0,406839
65
0,855174
4
136
0,049063
65
0,10061
136
0,376146
495
0,826235
5
173
0,049063
387
0,09616
173
0,359792
387
0,807765
6
24
0,045216
72
0,09507
117
0,346656
53
0,795672
7
53
0,045216
53
0,09398
53
0,331584
72
0,776378
8
56
0,045216
284
0,09075
56
0,331584
284
0,771341
9
117
0,045216
501
0,08862
266
0,331584
261
0,760081
10
266
0,045216
266
0,08653
291
0,331584
242
0,742497
11
291
0,045216
361
0,08653
361
0,331584
361
0,729701
12
361
0,045216
35
0,08445
366
0,331584
250
0,713074
13
366
0,045216
261
0,08445
477
0,316512
328
0,710686
14
477
0,045216
328
0,08394
501
0,316512
501
0,708987
15
501
0,045216
173
0,08343
250
0,304528
266
0,697975
16
3
0,041527
242
0,08343
353
0,304528
455
0,696491
17
9
0,041527
250
0,08292
24
0,301440
173
0,692441
18
26
0,041527
455
0,08292
36
0,290686
395
0,656562
19
36
0,041527
395
0,08139
93
0,290686
353
0,637547
20
52
0,041527
84
0,07888
100
0,290686
375
0,637547
21
93
0,041527
208
0,07888
184
0,290686
35
0,627771
22
100
0,041527
291
0,07888
241
0,290686
208
0,617924
23
184
0,041527
353
0,07839
72
0,278623
291
0,615294
24
197
0,041527
375
0,07839
261
0,278623
386
0,614655
25
241
0,041527
443
0,07789
280
0,278623
477
0,598584
26
250
0,041527
477
0,07642
328
0,278623
332
0,597300
27
353
0,041527
228
0,07593
9
0,276843
443
0,597169
28
387
0,041527
26
0,07544
26
0,276843
454
0,588750
29
422
0,041527
241
0,07350
52
0,276843
228
0,582099
30
15
0,037994
422
0,07302
197
0,276843
46
0,579921
529
MEMIŠEVIĆ HODŽIĆ, M. i dr.: MEĐUODNOS SVOJSTAVA RASTA I KVALITETE DRVA NA POKUSNOJ PLOHI ARIŠA
455, 495). Također među 30 stabala s najvećom visinom i
30 stabala s najranijim osržavanjem nalazi se 12 zajed
ničkih stabala (30, 46, 65, 93, 136, 173, 375, 387, 400, 454,
455, 495). Na kraju između 30 stabala s najvećim prsnim
promjerom, najvećom visinom i najranijim osržavanjem
nalazi se 8 zajedničkih stabala (30, 65, 136, 173, 375, 387,
455, 495).
Rezultati razlika između prosječnih vrijednosti analiziranih
svojstava i prosječnih vrijednosti za 10 najboljih, 5 najboljih
i jedno najbolje stablo prikazani su u tablicama 5-8.
Dobijeni rezultati pokazuju da je razlika između promjera
najdebljeg stabla i prosječnog promjera svih stabala 12,2
cm (50,0%), odnosno 11,6 cm (47,5%) između prosječnog
promjera za pet najdebljih stabala i prosječnog promjera
svih stabala, te 10,61 cm (43,5%) između prosječnog pro-
mjera za deset najdebljih stabala i prosječnog promjera svih
stabala.
Dobijeni rezultati pokazuju da je razlika između visine naj-
višeg stabla i prosječne visine svih stabala 5,1 m (23,3 %),
odnosno 4,5 m (20,4 %) između prosječne visine za pet naj-
Tablica 4. Vrijeme osržavanja 30 stabala sa najranijim osržavanjem
Table 4. Beginning of coring in the 30 trees with the earliest coring
R. b. /
No
Stablo broj /
Tree number
Početak osržavanja
(starost-godine) /
Beginning of coring
(age-years)
R. b. /
No
Stablo broj /
Tree number
Početak osržavanja
(starost-godine) /
Beginning of coring
(age-years)
R. b. /
No
Stablo broj /
Tree number
Početak osržavanja
(starost-godine) /
Beginning of coring
(age-years)
1.
495
6
11.
65
9
21.
375
9
2.
443
7
12.
93
9
22.
387
9
3.
43
8
13.
104
9
23.
400
9
4.
46
8
14.
122
9
24.
450
9
5.
78
8
15.
129
9
25.
478
9
6.
84
8
16.
136
9
26.
10
10
7.
150
8
17.
141
9
27.
30
10
8.
245
8
18.
173
9
28.
35
10
9.
454
8
19.
212
9
29.
70
10
10.
455
8
20.
227
9
30.
163
10
Tablica 5: Razlika u prsnim promjerima pri različitim intenzitetima selekcije 2020. godine
Table 5: The difference in breast height diameters at different selection intensities in 2020.
Intenzitet selekcije /
Intensity of selection
Prosječan prsni promjer / Average
diameter at breast height (cm)
Razlika u odnosu na prosjek / The
difference from the average (cm)
Razlika u odnosu na prosjek / The
difference from the average (%)
Sva stabla na pokusnoj površini
All trees on the plot
24,4
–
–
10 najdebljih stabala
10 thickest trees
35,0
10,6
43,5
5 najdebljih stabala
5 thickest trees
36,0
11,6
47,5
Najdeblje stablo
The thickest tree
36,6
12,2
50,0
Tablica 6: Razlika u visinama pri različitim intenzitetima selekcije 2020. godine
Table 6: The difference in heights at different selection intensities in 2020.
Intenzitet selekcije /
Intensity of selection
Prosječna visina / Average height
(m)
Razlika u odnosu na prosjek / The
difference from the average (m)
Razlika u odnosu na prosjek / The
difference from the average (%)
Sva stabla na pokusnoj površini
All trees on the plot
21,9
–
–
10 najviših stabala
10 highest trees
26,1
4,2
19,0
5 najviših stabala
5 highest trees
26,4
4,5
20,4
Najviše stablo
The highest tree
27,0
5,1
23,3
530
Šumarski list, 11–12, CXLVII (2023), 525–534
viših stabala i prosječne visine svih stabala, te 4,2 m (19,0%)
između prosječne visine za deset najviših stabala i prosječne
visine svih stabala.
Dobijene razlike u temeljnici su 0,0488 m2 (126,7%) za
jedno najdeblje stablo, odnosno 0,0449 m2 (116,6%) za pet
ili 0,0398 m2 (103,3%) za deset najdebljih stabala.
Dobijene razlike u volumenu su  0,4626 m3 (157,3%) za
jedno najvoluminoznije stablo, odnosno 0,4468 m3 (152,0%)
za pet ili 0,3674 m3 (124,9%) za deset najvoluminoznijih
stabala.
Rezultati za korelacije svojstava ariša na pokusnoj
površini – Results for correlations of properties of
larch on the experimental area
Rezultati Pearsonovog koeficijenta korelacije svojstava u
2002. godini prikazani su u tablici 9.
Kao što pokazuju rezultati Pearsonovog koeficijenta u ta-
blici 5, postoji visoka pozitivna korelacija između promjera
i visine u 2002. godini, što znači da stabla s dobrim visin-
skim prirastom imaju i dobar debljinski prirast. Posljedično
je statistički visoko značajna i korelacija između promjera
Tablica 7: Razlika u temeljnicama pri različitim intenzitetima selekcije 2020. godine
Table 7: The difference in basal area at different selection intensities in 2020.
Intenzitet selekcije /
Intensity of selection
Prosječna temeljnica / Average
basal area (m2)
Razlika u odnosu na prosjek / The
difference from the average (m2)
Razlika u odnosu na prosjek / The
difference from the average (%)
Sva stabla na pokusnoj površini
All trees on the plot
0,0385
–
–
10 najdebljih stabala
10 thickest trees
0,0783
0,0398
103,3
5 najdebljih stabala
5 thickest trees
0,0834
0,0449
116,6
Najdeblje stablo
The thickest tree
0,0873
0,0488
126,7
Tablica 8: Razlika u zapreminama pri različitim intenzitetima selekcije 2020. godine
Table 8: The difference in volume at different selection intensities in 2020.
Intenzitet selekcije /
Intensity of selection
Prosječni volumen / The average
volume (m3)
Razlika u odnosu na prosjek / The
difference from the average (m3)
Razlika u odnosu na prosjek / The
difference from the average (%)
Sva stabla na pokusnoj površini
All trees on the plot
0,2940
–
–
10 najvoluminoznijih stabala
10 the most voluminous trees
0,6614
0,3674
124,9
5 najvoluminoznijih stabala
5 the most voluminous trees
0,7409
0,4468
152,0
Najvoluminoznije stablo
The thickest tree
0,7567
0,4626
157,3
Tablica 9. Korelacije između svojstava ariša na pokusnoj površini u 2002. godini
Table 9. Correlations among larch traits in the experimental plot in 2002.
Svojstvo / Trait
Korelacije / Correlation
Prsni promjer / Breast
height diameter 2002.
Visina / Height
2002.
Temeljnica /
Basal area 2002.
Volumen / Volume
2002.
Prsni promjer / Breast height
diameter 2002.
Pearson Correlation
1
0,853**
0,992**
0,976**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
Visina / Height 2002.
Pearson Correlation
0,853**
1
0,844**
0,879**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
Temeljnica / Basal area 2002.
Pearson Correlation
0,992**
0,844**
1
0,993**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
Volumen / Volume 2002.
Pearson Correlation
0,976**
0,879**
0,993**
1
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
**. Correlation is significant at the 0.01 level (2-tailed).
531
MEMIŠEVIĆ HODŽIĆ, M. i dr.: MEĐUODNOS SVOJSTAVA RASTA I KVALITETE DRVA NA POKUSNOJ PLOHI ARIŠA
i temeljnice i promjera i volumena, visine i temeljnice i vi-
sine i volumena, kao i između temeljnice i volumena.
Rezultati Pearsonovog koeficijenta korelacije svojstava u
2020. godini prikazani su u tablici 10.
Rezultati Pearsonovog koeficijenta u tablici 10 pokazuju da
postoji negativna korelacija između početka osržavanja
prema svim ostalim svojstvima, tj. promjeru, visini, temelj-
nici, volumenu, što znači da stabla koja rano počinju osr-
žavati (broj godina kad počinje osržavanje je manji) imaju
dobar visinski i debljinski prirast (visine i promjeri su veći),
a posljedično veću temeljnicu i volumen.
Rezultati Pearsonovog koeficijenta korelacije svojstava ariša
u 2002. i 2020. godini prikazani su u tablici 11.
Kako je vidljivo u tablici 11, postoji statistički značajna ko-
relacija između vrijednosti svojstava u 2002. i 2020. godini
na razini p < 0,01.
Tablica 10. Korelacije između svojstava ariša na pokusnoj površini u 2020. godini
Table 10. Correlations among larch traits on the experimental plot in 2020.
Svojstvo /
Trait
Korelacije /
Correlation
Širina bjeljike
/ Sapwood
width 2020.
Početak
osržavanja /
Beginning of
coring
Prsni promjer /
Breast height
diameter
2020.
Promjer srži /
Heartwood
diameter
2020.
Visina /
Height
2020.
Temeljnica /
Basal area
2020.
Volume /
Volume
2020.
Širina bjeljike /
Sapwood width 2020.
Pearson Correlation
1
–0,227**
0,536**
0,447**
0,427**
0,433**
0,436**
Sig. (2-tailed)
0,001
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
221
221
221
Početak osržavanja /
Beginning of coring
Pearson Correlation
–0,227**
1
–0,554**
–0,560**
–0,414**
–0,546**
–0,526**
Sig. (2-tailed)
0,001
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
221
221
221
Prsni promjer / Breast
height diameter 2020.
Pearson Correlation
0,536**
–0,554**
1
0,995**
0,776**
0,983**
0,967**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
221
221
221
Promjer srži /
Heartwood diameter
2020.
Pearson Correlation
0,447**
–0,560**
0,995**
1
0,771**
0,990**
0,972**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
N
222
222
222
222
222
222
222
Visina / Height 2020.
Pearson Correlation
0,427**
–0,414**
0,776**
0,771**
1
0,751**
0,813**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
221
221
221
Temeljnica / Basal area
2020.
Pearson Correlation
0,433**
–0,546**
0,983**
0,990**
0,751**
1
0,990**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
221
221
221
Volume / Volume 2020.
Pearson Correlation
0,436**
–0,526**
0,967**
0,972**
0,813**
0,990**
1
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
221
221
221
**. Correlation is significant at the 0.01 level (2-tailed).
Tablica 11. Korelacije između svojstava ariša na pokusnoj površini između 2002. i 2020. godine
Table 11. Correlations among larch traits on the experimental plot between 2002. and 2020.
Svojstvo /
Trait
Korelacije /
Correlations
Prsni promjer / Breast
height diameter 2020.
Visina /
Height 2020.
Temeljnica / Basal
area 2020.
Volumen /
Volume 2020.
Prsni promjer / Breast
height diameter 2002.
Pearson Correlation
0,843**
0,671**
0,844**
0,832**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
Visina / Height 2002.
Pearson Correlation
0,747**
0,734**
0,750**
0,770**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
Temeljnica / Basal
area 2002.
Pearson Correlation
0,841**
0,669**
0,856**
0,851**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
Volumen /
Volume 2002.
Pearson Correlation
0,839**
0,690**
0,862**
0,865**
Sig. (2-tailed)
0,000
0,000
0,000
0,000
N
221
221
221
221
532
Šumarski list, 11–12, CXLVII (2023), 525–534
rom stabla ili promjerom ksilema (Wang i dr. 2010). U

Sloveniji su Zule i dr. (2015) istraživali sadržaj lipofilnih

ekstraktivnih tvari u srži dva stabla europskog ariša i utvrdili
su da se sadržaj ekstrakta heksana povećava s visinom stabla.
Europski ariš (Larix decidua Mill.) je vrsta koja rano dostiže
kulminaciju svog prirasta u promjeru i dugo ga održava
tvoreći sastojine s velikim obiljem vrijednih stabala visoke
klase drveta (Chylarecki 2000, u Nawrot 2008).
ZAKLJUČCI
CONCLUSIONS
Dobijeni rezultati pokazuju razliku između prsnog pro-
mjera najdebljeg stabla i prosječnog prsnog promjera svih
stabala od 12.2 cm, odnosno 11.58 cm između prosjeka pet
najdebljih stabala i ukupnog prosjeka, te 10.61 cm između
prosjeka deset najdebljih stabala i ukupnog prosjeka.
Razlika između visine najvišeg stabla i prosječne visine svih
stabala iznosila je 5.1 m, odnosno 4.46 m između prosjeka
pet najviših stabala i ukupnog prosjeka, te 4.15 m između
prosjeka deset najviših stabala i ukupnog prosjeka.
Uz dodatno istraživanje nasljednosti svojstava visine i pro-
mjera ariša mogla bi se izračunati genetska dobit za svojstva
visinu i promjer, te se preporučuje podizanje testa potom-
stva odabranih stabala.
Rezultati Pearsonovog koeficijenta pokazuju da postoji vi-
soka pozitivna korelacija između promjera i visine u 2002.
godini, što znači da stabla sa dobrim visinskim prirastom
imaju i dobar debljinski prirast. Posljedično je statistički
visoko značajna i korelacija između promjera i temeljnice
i promjera i volumena, visine i temeljnice i visine i volu-
mena, kao i između temeljnice i volumena.
Rezultati Pearsonovog koeficijenta za svojstva ariša na po-
kusnoj površini u 2020. godini pokazuju da postoji nega-
tivna korelacija između početka osržavanja prema svim
ostalim svojstvima, tj. promjeru, visini, temeljnici, volu-
menu, što znači da stabla koja rano počinju osržavati (broj
godina kad počinje osržavanje je manji) imaju dobar visin-
ski i debljinski prirast (visine i promjeri su veći), a poslje-
dično veću temeljnicu i volumen. Ovo implicira da se na
osnovi visinskog i debljinskog prirasta može pretpostaviti
da će stabla biti dobro osržena, a što bi trebalo dodatno
istražiti kroz test potomstva odabranih stabala.
LITERATURA
REFERENCES
•	Ballian, D., S., Gurda, A. Čabaravdić, A. Sulejmanović, 2009:
Preliminarni rezultati osržavanja ariša (Larix spp.) na pokusnoj
plohi Batalovo brdo kod Sarajeva. Naše šume 16-17, pp. 3-13,
Sarajevo.
•	Berthier S., A.D. Kokutse, A. Stokes, T. Fourcaud, 2001: Irregu-
lar heartwood formation in maritime pine (Pinus pinaster Ait.):
consequences for biomechanical and hydraulic tree functioning.
DISKUSIJA
DISCUSSION
Rezultati ovog istraživanja svojstava rasta pokazali su da je u
periodu između 2002. i 2020. godine došlo do preticanja sta-
bala na pokusnoj površini. Pintarić (2000) u istraživanju us-
pijevanja provenijencija ariša u Bosni i Hercegovini,
navodi
da se razlike između provenijencija sa starošću
smanjuju.
Rezultati istraživanja pokazali su statistički značajne kore-
lacije između debljinskog i visinskog prirasta sa osržava-
njem kao svojstvom koje se izuzetno cijeni, odnosno da
stabla sa boljim prirastom imaju i veći kvalitet, odnosno
ranije počinju osržavati, dok Pintarić (2000) navodi da pro
venijencije koje najbolje prirašćuju nisu najbolje po kvali-
teti. Pozitivnu korelaciju između rasta i promjera srži (veća
visina i veći promjer se javljaju istovremeno sa većim pro-
mjerom srži) utvrdili su kod primorskog bora (Pinto i sur.,
2004; Knapic i Pereira, 2005), kod Eucalyptus globulus (Go-
minho i Pereira, 2000, 2005.) i kod Larix decidua Miller
(Leibundgut, 1983, u: Knapic i dr. 2006).
Rezultati ovog istraživanja pokazali su da su stabla počela
osržavati najranije sa 6 godina. Pojavu osržavanja ariša su
istraživali Ballian i dr. (2009) na testu provenijencija ariša u
Bosni i Hercegovini. Rezultati su pokazali da najranije osr-
žavanje počinje kod provenijencije 59-2 s prosjekom 9,7 go-
dina, a utvrđena je i individualnu varijabilnosti unutar poje-
dinih provenijencija, te da pojedine jedinke već u 4. godini
osržavaju, što ostavlja veliku mogućnost za individualnu se-
lekciju (Ballian i dr. 2009). Nawrot i dr. (2008) su također
utvrdili korelacije između brzine formiranja srži i socijalnog
položaja stabala u sastojini, starosti stabala, tipa šumskog

staništa i visine stabala. Najveća korelacija utvrđena je
između
srži i radijusa stabla. Wang i dr. (2010) također su utvrdili
korelacije između radijusa srži, širine bjeljike, površine

bjeljike, volumen srži i bjeljike i prsnog promjera stabla ili
promjera ksilema kod više vrsta drveća u Kini. Kvantitativni
odnos srži i bjeljike u stablima drveća ovisi ponajprije o

starosti stabala, klimatskim i zemljišnim uvjetima, visini na
kojoj se analizirani presjek stabljike nalazi i veličini krošnje
(Duda i Pazdrowski 1975, u Nawrot 2008). Pâques (2001)
istraživao je genetsku varijabilnost za obim srži/bjeljike u
ariša. Sadržaj srčevine i, u manjoj mjeri, bjeljike, bili su pozi-
tivno povezani s rastom promjera Pâques (2001). Pâques
(2001) navodi da pravilan odabir vrste (japanski naspram
europskog ariša), porijekla (srednjoeuropske populacije ariša
radije nego alpski) ili hibridnih potomaka ili klonova ariša
mogu dovesti do značajnih kombiniranih genetskih dobitaka
za oba svojstva, tj. sadržaj srži i rast. Pazdrowski i dr. (2007)
utvrdili su pozitivnu korelaciju između udjela srži u stablu i
promjera na prsnoj visini, kao i između udjela srži i visine
stabala. U istraživanju alometrije srži i bjeljike kod sedam
vrsta drveća u Kini uključujući dahurski ariš (Larix gmelinii
Rupr), radijus srži, širina bjeljike, površina bjeljike, volumen
srži i bjeljike bili su značajno korelirani sa prsnim promje-
533
MEMIŠEVIĆ HODŽIĆ, M. i dr.: MEĐUODNOS SVOJSTAVA RASTA I KVALITETE DRVA NA POKUSNOJ PLOHI ARIŠA
Annals of Botany, 87: 19–25. (u: Nawrot M., W
. Pazdrowski, M.
Szymański, 2008: Dynamics of heartwood formation and axial
and radial distribution of sapwood and heartwood in stems of
European larch (Larix decidua Mill.). J. For. Sci., 54: 409-417.)
•	Brus, R., 2012: Drevesne vrste na Slovenskem, dopolnjena
izdanja Ljubljana, str. 46-47.
•	Chylarecki H., 2000: Modrzewie w Polsce. Dynamika wzrostu,
rozwój i ekologia wybranych gatunków i ras. Warszawa, Bogu-
cki Wydawnictwo Naukowe S.C. (u: Nawrot M., W
. Pazdrowski,
M. Szymański, 2008: Dynamics of heartwood formation and
axial and radial distribution of sapwood and heartwood in stems
of European larch (Larix decidua Mill.). J. For. Sci., 54: 409-417.)
•	Duda J., W
. Pazdrowski, 1975: Procentowy udział twardzieli i
bielu w 100-letnich sosnach zwyczajnych (Pinus sylvestris L.)
rosnących w różnych warunkach siedliskowych. Sylwan, 119,
No. 11: 57–64. (u: Nawrot M., W
. Pazdrowski, M. Szymański
2008: Dynamics of heartwood formation and axial and radial
distribution of sapwood and heartwood in stems of European
larch (Larix decidua Mill.). J. For. Sci., 54: 409-417.)
•	Gominho, J. H. Pereira, 2000: Variability of heartwood content
in plantation growth Eucalyptus globulus Labill. Wood Fiber Sci.
32 , 189 – 192.
•	Gominho, J. and Pereira, H. 2005. The infl uence of tree spacing
in heartwood content in Eucalyptus globulus Labill. Wood Fibre
Sci. 37, 582–590.
•	Gurda, S., 1999: Tehnologija drveta, Šumarski fakultet Univer-
ziteta u Sarajevu, Sarajevo, 55-57.
•	Jovanović, B., 2000: Dendrologija, Naučna knjiga Beograd, str.
1-483.
•	Knapic, S., H. Pereira, 2005: Within-tree variation of heartwood
and ring width in maritime pine ( Pinus pinaster Ait.). For. Ecol.
Manage. 210 , 81 – 89.
•	Knapic, S., F. Tavares, H. Pereira, 2006:  Heartwood and sapwood
variation in Acacia melanoxylon R. Br. trees in Portugal. For-
estry, Vol. 79, No. 4, 2006. doi:10.1093/forestry/cpl010
•	Leibundgut, H., 1983: Untersuchungen verschiedener Prove-
nanzen von Larix decidua. Schweiz. Z. Forstwes. 134 , 61 – 62.
(u Knapic, S., F. Tavares, H. Pereira, 2006:  Heartwood and sap-
wood variation in Acacia melanoxylon R. Br. trees in Portugal.
Forestry, Vol. 79, No. 4, 2006. doi:10.1093/forestry/cpl010)
•	Matras, J., L. Pâques, 2008: EUFORGEN Technical Guidelines
for genetic conservation and use for European Larch (Larix de-
cidua). Bioversity International, Rome, Italy. 6 pages
•	Nawrot M., W
. Pazdrowski, M. Szymański, 2008: Dynamics of
heartwood formation and axial and radial distribution of sap-
wood and heartwood in stems of European larch (Larix de-
cidua Mill.). J. For. Sci., 54: 409-417.
•	Necesany, V
. 1965: Heartwood formation as a phisiological age-
ing process, IUFRO (u: Gurda S., Dž. Sokolović, J. Knežević, S.
Hajdarević, B. Kašćel, 2018: Utjecaj ekspozicije i taksacionih el-
emenata na razvoj neprave srži bukve u šumskom odjeljenju 36,
GJ “Goleš Radalje”
. Naše šume 50-51, pp. 13-22)
•	Pâques, L. E., 2001:. Genetic Control of Heartwood Content in
Larch. Silvae Genetica 50, 2, pp. 69-75.
•	Pazdrowski, W
., T. Jelonek, A. Tomczak, I. Stypuła, 2007: Pro-
portion of Sapwood and Heartwood and Selected Biometric Fea-
tures in Larch Trees (Larix decidua Mill.). Wood Research 52
(4): 2007 1-16
•	Pintarić, K. 2000: 30 godina istraživanja na arišu različitih
provenijencija u Bosni. Š. list br. 3-4 CXX1V (2000), str. 143-156.
•	Pintarić, K. 2002: Šumsko-uzgojna svojstva i život važnijih vrsta
šumskog drveća, UŠIT-Sarajevo, pp.  221.
•	Pintarić, K., T. Mikić, M. Vučetić, 1990: Rezultati prirašćivanja
ariša različitih provenijencija u visinu i debljinu u starosti od 29
godina, Radovi Šumarskog fakulteta u Sarajevu.
•	Pintarić, K., N. Zekić, 1966: Prirast ariša raznih provenijencija
na oglednim plohama na području FŠOD- Igman. Radovi
Šumarskog fakulteta i Instituta za šumarstvo u Sarajevu. God.
XI, knjiga 11, sv. 2, 17-45, Sarajevo.
•	Pinto I., H. Pereira, A. Usenius, 2004: Heartwood and sapwood
development within maritime pine (Pinus pinaster Ait.) stems.
Trees, 18: 284–294.
•	Šumarski fakultet Univerziteta u Sarajevu, 2002: Prijedlog izved-
benog projekta za uređenje i gazdovanje sjemenskom sastojinom
ariša Šumarstvo “Ribnica” Kakanj, GJ “Donja Ribnica – Zgošća”
odjel 26. Sarajevo. pp 1-10.
•	Vidaković, M., J. Franjić, 2004: Golosjemenjače. Šumarski
fakultet Sveučilišta u Zagrebu. str.823.
•	Wang, X., C. Wang, Q. Zhang, X. Quan, 2010: Heartwood and
sapwood allometry of seven Chinese temperate tree species.

Ann. For. Sci.  67, 410 (2010). https://doi.org/10.1051/for-
est/2009131.
•	Zule, J., K. Čufar, V
. Tišler, 2015: Lipophilic Extractives in Heart-
wood of European Larch (Larix decidua Mill.). Drvna indus-
trija, Vol. 66 No. 4, 2015. str. 305-313. https://doi.org/10.5552/
drind.2015.1442
SUMMARY
Larch (Larix decidua) showed good growth and adaptability to ecological conditions in Bosnia and
Herzegovina. The research aims to determine the variability of the morphological traits of larch in the
seed stand near Kakanj, the variability at the beginning of heartwood formation, and correlations
among these properties.
In the larch seed stand, established by seedlings 2+0 in 1979, an area of 0,45 hectares was set aside.
The heights and breast height diameters of the trees were on that area were measured in 2002 and
2020, and the basal area and volume were calculated. In 2020, the trees were drilled at breast height
with a Presler drill to measure the proportion of heartwood. Average values of all properties for 2002
and 2020 were calculated. The ten, five and one best trees were selected according to the properties of
breast height diameter, height, basal area, volume, and the intensities of selection for these traits were
calculated. The Pearson correlation coefficient among all investigated traits were calculated.
534
Šumarski list, 11–12, CXLVII (2023), 525–534
The average breast height diameter of 41-year-old trees was 24,6 cm, average height 21,8 m, basal area
0.0499m2 and volume 0.3745 m3 (table 1), while in 2002. the average breast height diameter was 15,5
cm, height 18,2 m, basal area 0,020 m2, and volume 0,128 m3 (table 1). Between 2002 and 2020, there
was an overtaking of trees in breast height diameter and height and thus the base and volume (table
2). The average larch tree starts heartwood formation at the age of 14 years (table 1). The earliest heart-
wood formation occurs in the sixth year (tree 495) and the latest in the 32nd year (table 4). Pearson
coefficient showed a high positive correlation between breast height diameter and height in 2002 (ta-
ble 9), which means that trees with a good height increase also have a good thickness increase. As a
result, the correlation between breast height diameter and basal area and breast height diameter and
volume, height and basal area, height and volume, and basal area and volume are statistically signifi-
cant. Pearson’s correlation coefficient for the year 2020 showed a negative correlation between the be-
ginning of heartwood formation and all other traits (table 10), i.e., trees that formed heartwood earlier
have higher values of growth traits.
The results will be used in the selection processes of larch individuals with good height and thickness
growth and early heartwood formation.
KEY WORDS: European larch, morphological properties, core formation, selection


Določitev ploskev petega panela Nacionalne gozdneventure in Sklada za podnebne spremembe za ter popis – gozd/druga gozdna zemljišča/negozd

Pintar, Anže Martin;Grah, Andrej;Skudnik, Mitja

Določitev ploskev petega panela Nacionalne gozdne
inventure in Sklada za podnebne spremembe za terenski
popis –
GOZD/DRUGA GOZDNA ZEMLJIŠČA/NEGOZD
Ljubljana, 4. 4. 2024
Anže Martin Pintar, Andrej Grah, dr. Mitja Skudnik
2
744 ploskev
gozd
10 ploskev
DGZ
5. panel
Skupaj 1268
ploskev
13
nedostopnih
ploskev
DOLOČITEV PLOSKEV ZA TERENSKI
POPIS – GOZD / NEGOZD
ZoG (Ur. L. RS. …)
1) Gozd je:
zemljišče, poraslo z gozdnim drevjem v obliki sestoja, ki lahko
doseže višino najmanj 5 metrov in ima površino najmanj
0,25 hektarja;
zemljišče v zaraščanju na površini najmanj 0,25 hektarja, ki
se zadnjih 20 let ni uporabljalo v kmetijske namene in na
katerem lahko gozdno drevje doseže višino najmanj 5 metrov
ter je pokrovnost gozdnega drevja dosegla 75 %;
obrečni in protivetrni pasovi, širši od ene drevesne višine
odraslega drevja, na površini najmanj 0,25 hektarja.
2) Druga gozdna zemljišča so zemljišča, porasla z
gozdnim drevjem ali drugim gozdnim rastjem, na površini
najmanj 0,25 hektarja, ki niso gozd in se zadnjih 20 let niso
uporabljala v kmetijske namene. Med druga gozdna zemljišča
se uvrščajo tudi obore v gozdovih za rejo divjadi in
zemljišča pod daljnovodi v gozdu na površini najmanj 0,25
hektarja.
(3) Gozdna infrastruktura, ki ni odmerjena v samostojno
parcelo, je sestavni del gozda.
(4) Gozd oziroma drugo gozdno zemljišče po tem zakonu niso
posamično gozdno drevje, skupine gozdnega drevja na
površini do 0,25 hektarja, drevoredi, parki in plantaže
gozdnega drevja.
(5) Določbe tega zakona se uporabljajo tudi za posamično
gozdno drevje in skupine gozdnega drevja, ki rastejo zunaj
gozda, kadar je to s tem zakonom posebej določeno.
3
4
RAZLIČNE MEDNARODNE DEFINICIJE ZA GOZD
Definicija
Minimalna
površina
Minimalna višina dreves
Pokrovnost
Širina pasu
ZoG
≥ 0,25 ha
≥ 5 m
/
1 drevesna višina
FAO
> 0,50 ha
> 5 m
> 10 %
> 20 m
UNFCCC
≥ 0,25 ha
≥ 5 m
/
1 drevesna višina
KP / EU
≥ 0,25 ha
≥ 2 m
≥ 30 %
/
COST
E43
> 0,50 ha
> 5 m
> 10 %
> 20 m
5
NAMEN FOTOINTERPRETACIJE
Nacionalna definicija
+ različne definicije
gozda v EU
Neodvisna ocena (najnovejši prostorski
podatki), ali leži potencialna lokacija vzorčne ploskve v
gozdu, na drugih gozdnih zemljiščih ali na negozdnih zemljiščih.
Teren NGI
Poročanje o stanju in razvoju
gozdov za različna domača in
mednarodna poročila
6
ZAKAJ?
7
NATANČNA NAVODILA -> objektivna
določitev rabe tal
8
OPREDELITEV RABE TAL = FOTOINTERPRETACIJA v okolju ArcMap
9
Center ploskve
TP 3 – 13,82 m
Mreža točk 10 x 10 m
Interpretacijsko
območje=IO
50 x 50 m
Površina IO znaša
0,25 ha
10
LINIJSKI OBJEKTI
•
Izbrane kategorije kategoriziranih cest,
asfaltirane javne poti oz. širše od 6 m ali
gozdne ceste širše od 6 m (širina cestišča
skupaj z jarki)
•
Ploskovni ali linijski objekt tekoče vode širši
od 5 m (ARSO hidrografija)
•
Železniška proga (zgornji in spodnji ustroj do
raščenega terena)
•
Plantaža gozdnega drevja ali drevesnica izven
gozdnega prostora
•
Park, drevored, rekreacijsko območje
NEGOZD oz. digitaliziranje gozdnega roba
GOZD oz. NI potrebno dig. gozd. roba
•
potok (širina ≤ 5 m),
•
gozdna cesta (širina ≤ 6 m),
•
javna pot (neasfaltirana širina ≤ 6 m)
•
rampa, začasno skladišče, parkirišče za
gozdarsko mehanizacijo, gozdarska preseka,
obora (< 0,25 ha)
11
12
DOLOČITEV GOZDNEGA ROBA
OBMOČJE INTERPRETACIJE
DOLOČITEV POKROVNOSTI
13
-
prisotnost gozdnih
drevesnih in grmovnih vrst
(zarast > 10 %), katerih
višina je vsaj 5 m (ZoG)
-
minimalna širina gozdnega
pasu je 20 m
- v območje zarasti izjemoma
vključimo tudi grmišča in
drevesa, ki so nižja od 5 m
(pomlajene površine, gozdne
preseke, praprotišča oz.
steljniki, rastišča ruševja ali
drugih gozdnih grmovnih
vrst).
ELEMENTI ZARASTI
14
GOZDNI ROB
-
meja je najdaljša možna linija, ki povezuje
elemente zarasti in razmejuje gozd od drugih
rab zemljišč
- vključeni lahko tudi posamezni elementi zarasti,
ki se nahajajo izven območja strnjenega gozda
(sadno drevje v sadovnjakih izključeno)
-
razdalje manjše od 20 m (med dvema
centroma debla) in pokrovnost drevesnih
krošenj oz. grmov na tem območju mora biti
vsaj 60 % (vključeni tudi vidni štrclji (abiotske
poškodbe) in v primeru robnih posek jasno
vidne panje)
- gozdni rob se digitalizira po predvidenih dniščih
dreves
15
GOZDNI ROB – Poškodovane in degradirane
oz. posekane površine
-
pozorni na obstoječe sloje maske gozda
-
zadnji ortofoto posnetki lahko zavajajoči
-
maska gozda (MKGP), sestojna karta
(ZGS) in vidni panji dreves
-
stari ortofoto posnetki
-
sledimo razvoju rabe tal na območju
interpretacije
-
upošteva se sloj krčitev gozda (ZGS)
16
V gozd se praviloma vključi – GOZDNI
ROB SE NE DIGITALIZIRA :
- potok (širina ≤ 5 m),
- gozdna cesta (širina ≤ 6 m),
- javna pot v primeru, da ni
asfaltirana (širina ≤ 6 m)
- rampa, začasno skladišče, parkirišče
za gozdarsko mehanizacijo, gozdarska
preseka, obora, itn. če je njihova
površina manjša kot 0,25 ha.
17
GOZDNI ROB - Železniška proga (zgornji in spodnji ustroj
do raščenega terena)
18
GOZDNI ROB – Cesta (cestišče skupaj z jarki)
19
GOZDNI ROB – Avtocesta (ograja avtoceste – pomoč sloj Raba tal (MKGP))
20
GOZDNI ROB – VODOTOK
21
GOZDNI ROB – GOZD – Druga gozdna zemljišča
POZOR!  Linijski objekti
DGZ na terenu 6 m
Morebitna preveč merjena obstoječa drevesa se
tudi v letu 2024 izmeri in se njihova zaporedna
številka, razlog in številka ploskve pošlje na
podporaNGI@gozdis.si
V primeru nejasnosti kontaktirati (Pintar)
22
Foto: J. Žlogar
23
24
GOZDNI ROB – GOZD – Zaraščujoče površine
25
26
IZMERA ŠIRINE GOZDNEGA PASU
-
Minimalna širina 20 m
-
Razdalja GR – središče TVP – GR
-
Upošteva se najkrajša razdalja
-
Dnišča dreves
NA TERENU SE
PREVERI RAZDALJO
27
28
29
IZMERA VMESNEGA PROSTORA - središče TVP se nahaja zunaj
digitaliziranega gozdnega roba
- Razdalja GR – središče TVP –
GR
-
Manjša od 20 m
-
Dnišča dreves
30
Ocena pokrovnosti (OI) oz. zarast drevja oz. grmovja
Rastrska točka (25) se nahaja:
- izven gozdnega roba
- na krošnji dominantnega sloja
dreves ali grmovja
- v gozdni vrzeli ali na tleh
16/17 = 0,94
31
VZROK ZARASTI MANJŠE OD 60 % - GOZD
- krčitev gozda (sprememba rabe),
- poseka,
- poškodovano območje (vetrolom, snegolom,
žledolom, požarišče),
- daljnovod ali plinovod ali smučarska vlečnica,
- drug objekt (parkirišče, cesta, obračališče,
začasno skladišče lesa, jasa, vodotok)
2014
2015
2019
32
OCENA VIŠINE DOMINANTNEGA SLOJA oz. OCENA VIŠINE DOMINANTNIH DREVES
V gozd se uvrstijo tudi površine, ki
se zadnjih 20 let niso uporabljale v
kmetijske namene in izpolnjujejo
kriterij minimalne višine 5 m.
Ocena:
dominantni sloj gozdne vegetacije
na KPP 3, višji ali nižji od 5 m
Vzrok nižjih višin: Pomlajene površine = GOZD
33
POMLAJENE POVRŠINE (KPP 3)  pokrovnost IO je > 60 % in hd KPP3  > 5 m
34
DRUGA GOZDNA ZEMLJIŠČA = DGZ
Primer: Trajno sklenjen grmičav gozd
hd (KPP3) > 5 m
1998
2019
2014
35
DGZ
Primer: Z rušjem porasla površina
36
DGZ
Primer: Z rušjem porasla površina – pokrovnost drevja > 10 %
37
Ostale rabe s prisotnostjo drevesnih in grmovnih vrst – Kategorije uvrščene v
DRUGA GOZDNA ZEMLJIŠČA – UPOŠTEVANA MINIMALNA POVRŠINA 0,25ha
Glavna razločevalni kriterij je zarast!
Trajno nesklenjen gozd, drevje v šopih, skupinah, posamično –
planinski oz. negospodarjen svet
38
Ostale rabe s prisotnostjo drevesnih in grmovnih vrst – Kategorije uvrščene v
DRUGA GOZDNA ZEMLJIŠČA
Glavna razločevalni kriterij je zarast
Naravne površine z gozdnim drevjem – neplaninski svet
Pokrovnost drevja > pokrovnost grmovja
39
Ostale rabe s prisotnostjo drevesnih in grmovnih vrst – Kategorije
uvrščene v DRUGA GOZDNA ZEMLJIŠČA
Glavna razločevalni kriterij je zarast
Naravne površine z zelišči, grmovjem
-
Center se nahaja na vegetaciji pod
elektrovodi, vetrnimi
elektrarnami, smučarskimi
vlečnicami, pod plinovodi
-
Pokrovnost grmovja je večja od
pokrovnosti drevja
40
GOZDNI ROB je vključen v aplikacijo ZENO MOBILE – letos
raba tal MKGP
Pri vsak ploskvi ga je NUJNO potrebno preveriti
V primeru nejasnosti kontaktirati (Pintar)
41
SEZNAM OSEB VKLJUČENIH V
KABINETNI PREGLED PLOSKEV
Anže Martin Pintar
dr. Mitja Skudnik
Andrej Grah
dr. Boštjan Mali
dr. Marko Kovač
Jure Žlogar
Matteo Bottosso
Tadej Sluga
Nejc Lenkič
HVALA ZA POZORNOST!


Preliminarno istraživanje utjecaja orijentacije vlakana u mikroarmiranim mortovima

Journal of the Croatian Association of Civil
Engineers
Language: hr
GRAĐEVINAR
First volume:
1/1949
Current
volume:
76/2024
UDK UDK 624+69(05) = 862 | CODEN: GDVIAE
| ISSN 1333-9095
Current issue:
8/2024
Login
•  Current Issue
•  Archive
•  Articles in press
•  For authors
•  Editors words
•  About the journal
•  Supported by
•  Advertising
•  Subscription
•  Contact us
IF 2022: 1.1
 SUBMIT PAPER  TRACK ARTICLE  JOURNAL FLYER [image]
Archive
DOI: https://doi.org/10.14256/JCE.1356.2016
Published: Građevinar 68 (2016) 8
Paper type: Preliminary report
Download article (Croatian): PDF
Download article (English): PDF
Preliminary study on the
influence of fibre orientation in
fibre reinforced mortars
Julien Michels, Matija Gams
Abstract
The influence of steel fibres in fibre reinforced mortars is
considered in the paper. Fresh mortar samples with randomly
distributed fibres are placed in a spiral coil and exposed to
electromagnetic filed so as to achieve orientation of fibres. The
location and orientation of fibres is defined by x-ray images. The
bending strength testing with deflection checking using the ICS
system (Digital Image Correlation System) is conducted.
Considering the fibre orientation and load applied, the results
exhibit better energy dissipation and greater energy at fracture in
case of samples with oriented fibres.
Keywords
concrete manufacturing and technology, concrete structures,
strength, material testing
HOW TO CITE THIS ARTICLE:
Michels, J., Gams, M.: Preliminary study on the influence of fibre
orientation in fibre reinforced mortars, GRAĐEVINAR, 68 (2016) 8,
pp. 645-655, doi: https://doi.org/10.14256/JCE.1356.2016
OR:
Michels, J., Gams, M. (2016). Preliminary study on the influence of
fibre orientation in fibre reinforced mortars, GRAĐEVINAR, 68 (8),
645-655, doi: https://doi.org/10.14256/JCE.1356.2016
LICENCE:
[image]
This paper is licensed under a Creative Commons Attribution 4.0
International License.
Authors:
[image]
Julien Michels
Swiss Federal Laboratories for Materials Science and
Technology - Structural Engineering Research Laboratory -
EMPA
[image]
Matija Gams
Slovenian National Building and Civil Engineering Institute,
Ljubljana
Readers:
•  Current issue
•  Archive
•  Subscription
Authors:
•  Instructions
•  Submit article
•  Article tracking
Reviewers:
•  Instructions for reviewers
•  Assigned articles
Advertising:
•  Advertising opportunities
•  Statistics and distribution
•  Send a request
About us:
•  Location
•  Editors words
•  Contact us


Unutarnja okolina renoviranih ureda opremljenih stropnim isijavajućim pločama

Jordan, Sabina;Hafner, Jože;Kuhn, Tilmann E.;Legat, Andraž;Zbašnik-Senegačnik, Martina

Journal of the Croatian Association of Civil
Engineers
Language: hr
GRAĐEVINAR
First volume:
1/1949
Current
volume:
76/2024
UDK UDK 624+69(05) = 862 | CODEN: GDVIAE
| ISSN 1333-9095
Current issue:
8/2024
Login
•  Current Issue
•  Archive
•  Articles in press
•  For authors
•  Editors words
•  About the journal
•  Supported by
•  Advertising
•  Subscription
•  Contact us
IF 2022: 1.1
 SUBMIT PAPER  TRACK ARTICLE  JOURNAL FLYER [image]
Archive
DOI: https://doi.org/10.14256/JCE.1289.2015
Published: Građevinar 68 (2016) 2
Paper type: Subject review
Download article (Croatian): PDF
Download article (English): PDF
Indoor environment in
retrofitted offices equipped
with radiant ceiling panels
Sabina Jordan, Jože Hafner, Tilmann E. Kuhn, Andraž Legat,
Martina Zbašnik-Senegačnik
Abstract
The indoor environment in retrofitted pilot demonstration offices,
equipped with advanced radiant ceiling panels that were used for
heating and cooling, is evaluated in the paper. Comprehensive
analyses based on various sets of real case measurements were
carried out in order to assess the efficiency and adequacy of the
proposed retrofitting concept. It was established that the entire
system for tempering the offices operates well, and that the range of
indoor air temperatures ensures the highest level of comfort.
Keywords
analysis, evaluation, retrofitting concept, pilot demonstration,
radiant ceiling panels, heating and cooling
HOW TO CITE THIS ARTICLE:
Jordan, S., Hafner, J., Kuhn, T. E., Legat, A., Zbašnik-Senegačnik,
M.: Indoor environment in retrofitted offices equipped with radiant
ceiling panels, GRAĐEVINAR, 68 (2016) 2, pp. 125-134, doi:
https://doi.org/10.14256/JCE.1289.2015
OR:
Jordan, S., Hafner, J., Kuhn, T. E., Legat, A., Zbašnik-Senegačnik,
M. (2016). Indoor environment in retrofitted offices equipped with
radiant ceiling panels, GRAĐEVINAR, 68 (2), 125-134, doi: https://
doi.org/10.14256/JCE.1289.2015
LICENCE:
[image]
This paper is licensed under a Creative Commons Attribution 4.0
International License.
Authors:
[image]
Sabina Jordan
Slovenian National Building and Civil Engineering Institute
[image]
Jože Hafner
Slovenian National Building and Civil Engineering Institute
[image]
Tilmann E. Kuhn
Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems, ISE
[image]
Andraž Legat
Slovenian National Building and Civil Engineering Institute
[image]
Martina Zbašnik-Senegačnik
University of Ljubljana,
Faculty of Architecture
Readers:
•  Current issue
•  Archive
•  Subscription
Authors:
•  Instructions
•  Submit article
•  Article tracking
Reviewers:
•  Instructions for reviewers
•  Assigned articles
Advertising:
•  Advertising opportunities
•  Statistics and distribution
•  Send a request
About us:
•  Location
•  Editors words
•  Contact us