nacionalni park;zaštićeno područje;održivi razvoj;održivi turizam;national park;protected area;sustainable development;sustainable tourism;info:eu-repo/classification/udc/338.48:712.23(497.6Bihać)(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Lejla Pajazetović

STRATEGIJA RAZVOJA TURIZMA U NACIONALNOM
PARKU UNA

STRATEGIJA RAZVOJA TURIZMA V NARODNEM
PARKU UNA

Diplomski rad visokoškolskog strukovnog studija

Brežice, august 2020

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Lejla Pajazetović

STRATEGIJA RAZVOJA TURIZMA U NACIONALNOM
PARKU UNA

STRATEGIJA RAZVOJA TURIZMA V NARODNEM
PARKU UNA

Diplomski rad visokoškolskog strukovnog studija

Mentor: izr. prof. dr. Marko Koščak

Sumentor: asist. Barbara Pavlakovič

Radni mentor: dipl. oec. Amarildo Mulić

Brežice, august 2020

IZJAVA O AVTORSTVU IN ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE
ZAKLJUČNEGA DELA
Ime in priimek študent-a/-ke: Lejla Pajazetović
Študijski program: diplomsko delo visokošolskega strokovnega študija
Naslov zaključnega dela: Strategija razvoja turizma u Nacionalnom parku Una
Mentor: izr. prof. dr. Marko Koščak
Somentor: asist. Barbara Pavlakovič
Podpisan-i/-a študent/-ka Lejla Pajazetović
• izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a
ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;
• izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del
v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a;
• na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno
prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja
ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem
seznanjen/-a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod
pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano
indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega
rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez
predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega
izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za
komercialno uporabo;
• dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi,
skupaj z objavo zaključnega dela;
• izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega
dela, ki sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.

Datum in kraj: Brežice, 24.8.2020
                     Podpis študent-a/-ke: ______________

ZAHVALA
Iskreno se zahvaljujem mentoru izr. prof. dr. Marku Koščaku, asistentici Barbari
Pavlakovič i direktoru Amarildu Muliću za stručne savjete i vrijeme koje su mi posvetili
za izradu diplomskog rada. Željela bih se zahvaliti svojim roditeljima i dečku, koji su sa
mnogo ljubavi i strpljenja bili uz mene u svim dobrim i lošim trenutcima.

STRATEGIJA RAZVOJA TURIZMA U NACIONALNOM PARKU UNA
Proučavanjem literature naučili smo i usvojili znanje o prirodi nacionalnih parkova te
upoznali njihovu vezu s turizmom i razne izazove s kojima se suočavaju. Teorijski dio je
temeljen na problematici Nacionalnog parka Una, proučavanju prilika za razvoj održivog
turizma te istraživanju kako turizam kao jedan od vodećih faktora utječe na održivi razvoj
u zaštićenom području. Istakli smo glavne karakteristike ovog zaštićenog područja i
usporedili ih s glavnim karakteristikama Nacionalnog parka Plitvička jezera. S ciljem
identificiranja trenutne situacije i položaja Nacionalnog parka Una te nuđenja smjernica
za njihovo poboljšanje napravili smo benchmarking analizu. S tim u vezi procijenili smo i
analizirali prednosti, slabosti, prilike i prijetnje Nacionalnog parka Una putem SWOT
analize. Empirijskim istraživanjem i polustrukturiranim intervjuom utvrdili smo da su
infrastruktura, nedostatak aktivnosti za posjetitelje te slaba financijska investiranja
faktori koji utječu na sporiji razvoj turizma ovog zaštićenog područja. Uz pomoć
stručnjaka s područja Nacionalnog parka Una i njihovih mišljenja o problematici ovog
zaštićenog područja dobili smo jako važne informacije koje su nam pomagale prilikom
kreiranja strategije razvoja turizma. Kao smjernice kreirali smo dva održiva turistička
paketa na otvorenom.
Ključne riječi: nacionalni park, zaštićeno područje, održivi razvoj, održivi turizam
STRATEGY DEVELOPMENT OF TOURISM IN NATIONAL PARK UNA
Through the study of literature, we learned and adopted knowledge about the nature
of national parks, and learned about their connection with tourism and the various
challenges they face. The theoretical part is based on the issues of the Una National
Park, the study of opportunities for the development of sustainable tourism and
research on how tourism as one of the leading factors affects sustainable development
in the protected area. We highlighted the main features of this protected area and
compared them with the main features of the Plitvice Lakes National Park. In order to
identify the current situation and position of the Una National Park and offer guidelines
for their improvement, we made a benchmarking analysis. In this regard, we assessed
and analyzed the strengths, weaknesses, opportunities and threats of Una National
Park, through a SWOT analysis. Through empirical research and a semi-structured
interview, we found that infrastructure, lack of activities for visitors and poor financial
investment are factors that affect the slower development of tourism in this protected
area. With the help of experts from the Una National Park and their opinions on the
problems of this protected area, we received very important information, which helped
us in creating a tourism development strategy, which contains a vision, priorities and
measures for tourism development. As guidelines, we have created two sustainable
outdoor tourism packages - Adrenaline experience in Una National Park and Outdoor
Workshop - in nature.
Keywords: national park, protected area, sustainable development, sustainable tourism
UDK: 338.48:712.23(497.6Bihać)(043.2)

STRATEGIJA RAZVOJA TURIZMA V NARODNEM PARKU UNA
Pri prebiranju literature smo se seznanili z  znamenitostmi narodnih parkov, njihovo
povezanostjo s turizmom in različnimi izzivi, s katerimi se srečujejo. V teoretičnem delu
smo opisali problematiko, ki pesti   Narodni  park Una, proučili smo možnosti za razvoj
trajnostnega turizma in raziskali,  kako turizem kot eden izmed vodilnih dejavnikov vpliva
na trajnostni razvoj na zaščitenih območjih. Empirični del, ki zajema kvalitativne
raziskave, je pripomogel k boljšemu razumevanju trajnostnega razvoja naravnih parkov.
Predstavili smo Narodni  park Una in  spoznali njegove najpomembnejše  značilnosti, kot
so naravni viri, kulturna in zgodovinska dediščina ter dejavnosti, ki se opravljajo na tem
zaščitenem območju. Narodni park Una je najmlajši narodni park v Bosni in Hercegovini
in se  kot edini narodni park v BIH ponaša s pridobljenim evropskim certifikatom za
trajnostni razvoj. Krasi ga reka Una, ki predstavlja njegovo največjo naravno lepoto. Park
se nahaja v Unsko-sanskem kantonu in predstavlja velik potencial za razvoj trajnostnega
turizma in za opravljanje novih dejavnosti, povezanih z rekreacijo, športom, avanturo in
tradicijo. Raziskava, ki smo jo opravili,  se je nanašala na razvoj turizma na območju
Narodnega parka Una. Pri pisanju diplomskega dela so nas vodila raziskovalna vprašanja,
ki smo jih zastavili  na začetku:
1. Kako in v kolikšni meri status narodnega parka oziroma raven zaščitenega območja
vpliva
na potencialni razvoj trajnostnega turizma ?
2. Katere naravne nesreče lahko vplivajo na turizem na zaščitenih območjih in kako ?
3. Kateri dejavniki vplivajo na počasnejši razvoj turizma v Narodnem parku Una ?
Za raziskovalna vprašanja smo se odločili zaradi nezmožnosti izvedbe ankete v trenutnih
razmerah, to je zaradi pandemije COVID-2019. Izpostavili smo glavne značilnosti tega
zaščitenega območja in jih primerjali z glavnimi značilnostmi Narodnega parka Plitviška
jezera. Z namenom lažjega prepoznavanja položaja, v katerem se trenutno nahaja
Narodni park Una,  in s ciljem ponuditi smernice za njegovo izboljšanje, smo opravili
primerjalno analizo med Narodnim parkom Una in Narodnim parkom Plitviška jezera. S
primerjalno analizo smo raziskali statistični položaj in turistično ponudbo obeh narodnih
parkov in s tem poskušali ugotoviti, katera od turističnih destinacij ima bogatejšo
turistično ponudbo.
Primerjalna analiza med narodnima parkoma je bila opravljena z vidika organizacije in
upravljanja, kakovosti storitev, turizma v številkah (števila prihodov in prenočitev
turistov), turističnih statističnih podatkov, razvoja infrastrukture in raziskav. S
primerjalno analizo je bilo ugotovljeno,  da imata obe turistični destinaciji zelo podobne
naravne značilnosti kot sta flora in favna, hkrati pa med njima obstaja velika razlika glede
upravljanja in organizacije turizma, kot tudi glede izvajanja  določenih turističnih
storitev. Pri primerjavi obeh narodnih parkov smo ugotovili, da so z vidika financiranja
Plitviška jezera samostojnejša, saj se financirajo zgolj iz naslova opravljanja   turističnih
dejavnosti, s katerimi ustvarijo celoten dohodek. Na drugi strani pa je Narodni park Una

finančno odvisen tudi od države in raznih mednarodnih projektov. Seveda na omenjeno
razliko vpliva predvsem dolgoletna tradicija Narodnega parka Plitviška jezera (Plitviška
jezera so bila za narodni park proglašena že leta 1949),  medtem ko je Narodni park Una
na turističnem trgu prisoten zgolj devet let.
Za hitrejši razvoj turizma v Narodnem  parku Una smo predlagali izdelavo celovite
strategije trajnostnega razvoja in promocije turizma, povečanje obsega turistične
ponudbe, kot tudi spremljanje turističnih tokov in trendov v regiji zaradi razmeroma
majhnega turističnega trga v Bosni in Hercegovini. Z navedenimi ukrepi bi Narodni park
Una lahko postal konkurenčnejša turistična destinacija. Opravili smo SWOT analizo, s
katero smo ocenili in analizirali prednosti, slabosti, priložnosti in nevarnosti, ki pretijo
Narodnemu parku Una.
Kot veliko prednost smo izpostavili status zaščitenega območja, prav tako geografsko
lego, ugodne  podnebne razmere in edinstveno naravo v Narodnem parku Una, ki vsako
leto vanj privabijo vse več turistov.
Kot slabosti destinacije smo izpostavili premajhno razvitost turizma, ki je posledica
nepovezanosti privatnega in javnega sektorja, nezadostne vključenosti in slabe
promocije lokalnih ponudnikov turističnih storitev in ponudnikov domačih izdelkov, s
katerimi se lahko pohvali to območje, in med katere spadajo kulturno in zgodovinsko
bogastvo, tradicionalna kuhinja in tradicionalne narodne noše. Težave na tem območju
predstavljajo tudi premalo razvita in neustrezna infrastruktura, nerazvit sistem
evidentiranja obiskovalcev, pomanjkljive  evidence prihodov in odhodov turistov v
nastanitvenih objektih ter premajhno število zaposlenih in njihova slaba strokovna
usposobljenost.
Kot priložnosti za destinacijo smo izpostavili tesnejše  sodelovanje javnega in zasebnega
sektorja, sodelovanje Narodnega parka Una v različnih domačih in  mednarodnih
projektih, s čimer bi pridobili dodatne vire financiranja in s tem tudi večjo prepoznavnost
parka. Kot možne  težave, s katerimi bi se lahko soočili v Narodnem parku Una,  smo
izpostavili hiter porast števila turistov, na katerega v narodnem parku  trenutno niso
pripravljeni, veliko svetovno grožnjo - pandemijo COVID-19, ki se odraža tudi v BIH,  nizke
plače zaposlenih (tudi v turizmu), ki vplivajo na odhod delavcev iz  države,  pomanjkanje
možnosti za nadaljnje izobraževanje turističnih delavcev,  kot tudi velika konkurenca na
turističnem trgu.
V okviru diplomskega dela je bila opravljena tudi empirična raziskava, v kateri smo
pridobili strokovna mnenja o razvoju turizma in trajnosti turističnih/športnih dejavnosti
ter prireditev v Narodnem parku Una. Opravljenih je bilo šest poglobljenih intervjujev s
ciljno skupino oseb  različnih starosti, ki opravljajo raznolike turistične dejavnosti v
Narodnem parku Una. Intervjuji so bili opravljeni  z dvema predstavnikoma javnega
sektorja,  s tremi predstavniki zasebnega sektorja in enim predstavnikom nevladnega
sektorja.
Zastavljena vprašanja so se nanašala predvsem na reševanje problemov, ki se navezujejo
na tematiko diplomskega dela.  Vsi intervjuji so bili  opravljeni  prek spletne aplikacije
Skype in so v povprečju trajali 30 minut. Na njihovi podlagi smo pridobili strokovna

mnenja o delovanju zaščitenega območja,  tako pridobljene primarne podatke smo nato
primerjali s sekundarnimi podatki in na ta način prikazali dejansko sliko Narodnega parka
Una. Na podlagi opravljenih  intervjujev smo prišli do zaključka, da so v  Narodnem parku
Una na pravi poti k trajnosti, a  še vedno premalo kreativni pri privabljanju  obiskovalcev,
zaradi česar  bo potrebno narediti korak naprej.
V opravljeni raziskavi so bila pridobljena mnenja šestih ponudnikov turističnih storitev,
ki delujejo na področju Narodnega parka Una in si neumorno prizadevajo za razvoj
trajnostnega turizma na tem zavarovanem območju. Njihova mnenja so pripomogla k
oblikovanju turističnih paketov trajnostnega turizma, ki jih ponujajo v Narodnem parku
Una. Že samo dejstvo, da smo podrobneje spoznali območje parka in način dela
intervjuvancev,  je pripomoglo k doseganju ciljev, ki smo si jih zastavili, kot tudi k
oblikovanju novih turističnih aktivnostih oz. ponudb za obiskovalce, ki bodo, upamo, v
prihodnosti upravi Narodnega parka Una v pomoč pri oblikovanju smernic za razvoj
turizma na njihovem območju.
Na podlagi podanih odgovorov intervjuvancev na prvo raziskovalno vprašanje: »Kako in
katere naravne nesreče lahko vplivajo na turizem na zavarovanih območjih?«, smo
spoznali, da  na tem območju do naravnih nesreč še ni prišlo, je pa tu zaznati prisotnost
ilegalnih migrantov,  zaradi katerih se večina ljudi  izogiba gibanju na tem območju,  prav
tako na turizem na zavarovanih območjih negativno vpliva prisotnost že omenjenega
virusa COVID-2019.
Glede drugega raziskovalnega vprašanja; »Kako in v kolikšni meri status narodnega
parka, torej stopnja zaščite območja,  vpliva na potencialni razvoj trajnostnega
turizma?«,  lahko iz podanih odgovorov povzamemo,  da sam status narodnega parka
ne vpliva na razvoj trajnostnega turizma v Narodnem parku Una, v katerem zaenkrat še
ni preveč obiskovalcev oziroma množičnega turizma. Potrebno je tudi omeniti, da so
intervjuvanci  izrazili zaskrbljenost v primeru nenadnega porasta števila obiskovalcev,
kar bi po eni strani negativno vplivalo na samo naravo in njeno bogastvo, po drugi strani
pa v Narodnem parku Una na množični turizem zaradi pomanjkanja nastanitev, osebja
in nadzora nad turisti (nad njihovim vstopom/izstopom in gibanjem po parku), sploh niso
pripravljeni.
Iz podanih odgovorov na tretje raziskovalno  vprašanje, ki se glasi: »Kateri dejavniki
vplivajo na počasnejši razvoj turizma v Narodnem parku Una?«, smo razbrali, da so
slaba  infrastruktura, pomanjkanje aktivnosti za obiskovalce in slabe finančne naložbe
dejavniki, ki vplivajo na počasnejši razvoj turizma na tem zavarovanem območju.
V strateškem delu smo si zastavili cilje v obliki vizije, prioritet in ukrepov za izboljšanje
trenutnega stanja v Narodnem parku Una. Kot glavne prednostne naloge smo izpostavili
razvoj dejavnosti na prostem, razvoj in nadgradnjo infrastrukture ter izboljšanje
strokovnega znanja zaposlenih. Nadalje smo pojasnili prednostne naloge in jim dodelili
ustrezne ukrepe.
V celotnem procesu nastajanja diplomske naloge smo prišli do spoznanj in ugotovitev,
na podlagi katerih smo pripravili usmeritve za razvoj turizma na tem zaščitenem
območju in oblikovali dva trajnostna paketa za obiskovalce. Prvi paket je namenjen

aktivnim obiskovalcem, saj temelji na razvoju adrenalinskega turizma  in se imenuje
»Adrenalinska izkušnja v Narodnem parku Una«, drugi paket pa je namenjen predvsem
družinam in temelji na razvoju različnih dejavnosti,  ki se izvajajo v čudoviti naravi znotraj
Narodnega parka Una. Upamo, da bodo naše usmeritve, vključno s predlaganimi
turističnimi paketi, v prihodnosti lahko uporabljeni za poglobljene raziskave in
intenzivnejše strategije za razvoj turizma na zaščitenem območju Narodnega parka Una.
Ključne besede: narodni park, zaščiteno področje, trajnostni razvoj, trajnostni turizem

Sadržaj
1 UVOD
.................................................................................................................... 1
1.1 Opis problema ......................................................................................................... 1
1.2 Namjena i ciljevi diplomskog rada .......................................................................... 4
1.3 Istraživačka pitanja diplomskog rada ...................................................................... 4
1.4 Prepostavke i ograničenja diplomskog rada ........................................................... 5
1.5 Predviđene metode diplomskog rada
..................................................................... 5
2 TEORIJSKA POLAZIŠTA ........................................................................................... 8
2.1 Održivi razvoj
........................................................................................................... 8
2.2 Održivi turizam ...................................................................................................... 11
2.3 Odgovorni turizam ................................................................................................ 15
3 ZAŠTIĆENA PODRUČJA I PARKOVI ........................................................................ 18
3.1 Nacionalni parkovi
................................................................................................. 21
4  ANALIZA OKRUŽENJA ......................................................................................... 25
4.1  Nacionalni park Una ............................................................................................. 25
4.2 Rijeka Una.............................................................................................................. 27
4.3 Prirodna baština .................................................................................................... 28
4.3.1 Aktivnosti u prirodi ......................................................................................... 31
4.4 Kulturno-povijesna baština ................................................................................... 33
4.5 Turizam u brojkama .............................................................................................. 35
4.6 Infrastruktura ........................................................................................................ 36
5 BENCHMARKING ................................................................................................. 39
5.1 Benchmarking analiza turizma Nacionalnog parka Plitvička jezera i naučene lekcije
za Nacionalni park Unu ............................................................................................... 39
6 SWOT analiza ...................................................................................................... 43
7 EMPIRIJSKO ISTRAŽIVANJE .................................................................................. 48
7.1 Polazišta, uzorak i metoda rada ............................................................................ 48
7.2 Prikupljanje i analiza podataka ............................................................................. 48
7.3 Rezultati analize i diskusija
.................................................................................... 49
8 STRATEŠKI DIO .................................................................................................... 55
8.1 Prijedlozi novih turističkih paketa ......................................................................... 62
9 ZAKLJUČAK
.......................................................................................................... 66
10 LITERATURA ...................................................................................................... 69
11 PRILOZI ............................................................................................................... 1

SADRŽAJ SLIKA
Slika 1: Elementi održivog razvoja .................................................................................... 9
Slika 2: Milenijski ciljevi održivog razvoja ....................................................................... 10
Slika 3: Ciljevi održivog razvoja ....................................................................................... 11
Slika 4: Karta Nacionalnog parka Una
............................................................................. 26
Slika 5: Štrbački buk ........................................................................................................ 29
Slika 6: Martin Brod ........................................................................................................ 30
Slika 7: Broj evidentiranih posjeta u periodu 2011.-2019. godine ................................. 35
Slika 8: Vlastiti prihodi JP Nacionalni park „UNA“ d.o.o. Bihać ostvareni u periodu 2011.-
2019. godine ................................................................................................................... 35
Slika 9: Radionica na otvorenom .................................................................................... 64

SADRŽAJ TABLICA
Tablica 1: Razlike Nacionalnog parka Plitvička jezera i Nacionalnog parka Una ............ 55
Tabela 2: SWOT analiza Nacionalnog parka Una ............................................................ 58

POPIS KRATICA
NP – Nacionalni park
IUCN – International Union for Conservation of Nature
UNWTO – United Nations World Tourism Organization
UNESCO – United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization
ICOMOS – International Council on Monuments and Sites
AITR – Italian Association of Responsible Tourism
AITO – The Specialist Travel Association

1

1 UVOD
1.1 Opis problema
Prema Međunarodnoj uniji za očuvanje prirode (IUCN – International Union for
Conservation of Nature), zaštićeno područje je jasno definiran geografski prostor koji je
prepoznat, posvećen i kojim se upravlja pravnim ili drugim djelotvornim sredstvima radi
postizanja dugoročnog očuvanja prirode s pripadajućim ekosistemskim uslugama i
kulturnim vrijednostima (IUCN Definition, 2008). Parkovi i druga zaštićena područja su
vrlo popularna turistička odredišta. U turističke svrhe se mogu koristiti samo pod
uvjetom da se poštuju ciljevi očuvanja (Metsahallitus, 2016). Primarni zadatak
zaštićenog područja je zaštititi prirodnu biološku raznolikost zajedno s osnovnom
ekološkom strukturom i podržavati procese zaštite okoliša te promicati obrazovanje i
rekreaciju.
Kako bi lokalni stanovnici shvatili vrijednost njihove prirodne imovine i kako bi tu istu
željeli sačuvati, turizam mora podržati zaštitu prirodnih resursa. Budući da se posljedice
turizma ne mogu spriječiti, treba se planirati i upravljati kako bi se smanjili negativni
utjecaji, a istaknuli pozitivni učinci turizma (Archer, Cooper i Ruhanen, 2005).
Kao odgovor na negativne utjecaje turizma pojavio se održivi oblik turizma. UNWTO
definira održivi turizam kao turizam koji uzima u obzir trenutne i buduće ekonomske,
društvene i ekološke utjecaje i brine se o zadovoljstvu posjetilaca, privrede i lokalnog
stanovništva (UNWTO, 2005). Kao takvog može ga se ukratko definirati kao pojam
održivosti koji naglašava “prijateljski“ odnos prema prirodi i ima pozitivne utjecaje na
kulturno, ekonomsko i društveno okruženje.
Termini društveno odgovoran i održiv turizam su pojmovi koji se posljednjih godina sve
više spominju, najčešće u vezi sa strategijama razvoja turizma svugdje po svijetu.
Odgovorni turizam ima za cilj minimizirati negativne utjecaje turizma na životnu sredinu
i maksimizirati pozitivne doprinose koje turizam može dati lokalnim zajednicama. Ako se
ostavi bez nadzora, razvoj turizma u velikoj mjeri može naštetiti ekosustavima,
zagađivati okoliš i iskorištavati lokalne zajednice, ali odgovorno putovanje ne znači
zaustaviti razvoj ili ostati kod kuće. Riječ je o upravljanju putovanjima i odredištima na
ekološko i kulturološko odgovoran način te pažljivim osmišljavanjem turističkih
programa i pojedinačnih putovanja kako bi se putnicima pružilo iskustvo koje traže, a
pritom ostavio pozitivan trag na njihovoj destinaciji (Center for Responsible Travel, b.
d.).
Održivi turizam postaje važan koncept turističke industrije i turizma u lipnju 1992. godine
u Riju de Janeiru, na konferenciji UN-a o okolišu i razvoju. Konferencijski dokument
Agenda 21 istaknuo je tri ključne teme koje se odnose na održivi turizam: potrebu za
javno-privatnim partnerstvima, održavanje kvalitete života bez ugrožavanja dobrobiti
budućih generacija na planetu i naglasak na zaštiti okoliša. Izvještaj je prepoznao
okolišne i razvojne poteškoće koje mogu uzrokovati ekonomske i ekološke katastrofe i
predstavio strategiju za prelazak na održivu praksu (Edgell, 2016).
2

Održivi turizam se povezuje s terminom održivi razvoj. U literaturi nalazimo više
definicija održivog razvoja. Najčešće upotrijebljena je definicija koju je Svjetska komisija
za okolinu i razvoj 1987. godine, u Brundtlandovom izvještaju, s engleskim izrazom
„sustainable development“ definirala i prihvatila kao ideju održivog razvoja. Održivi
razvoj je razvoj koji zadovoljava potrebe sadašnjice, a istodobno ne ugrožava mogućnost
budućih generacija da zadovolje svoje potrebe (Report of the World Commission on
Environment and Development: Our Common Future, 1987).
Strategija održivog razvoja temelji se na napretku koji omogućava stvarna poboljšanja u
kvaliteti ljudskog života uz održavanje vitalnosti i raznolikosti Zemlje. Čovječanstvu je
potreban napredak usredotočen na čovjeka koji se fokusira na poboljšanje ljudskog
života na način da je zasnovan na očuvanju, održavanju prirodne raznolikosti i plodnosti.
Mora se prestati govoriti o očuvanju prirode i napretku kao sukobima i prepoznati i imati
na umu da su bitni dijelovi istog, neophodnog procesa za opstanak Zemlje i čovječanstva
(Kopač, 2004).
Održivo upravljanje svjetskom baštinom predstavlja pristup upravljanju resursima
imanja, integrirajući okolišna, ekonomska i društvena pitanja. Cilj je osigurati održive
koristi za buduće generacije, a istovremeno zaštititi imovinu i umanjiti moguće
negativne socijalne, ekonomske i okolišne utjecaje. Indikatori održivog razvoja koji
sažimaju informacije za donošenje odluka neprocjenjivi su radi učenja i učinkovitosti
upravljanja imovinom.
Mjesta u svijetu (prirodna, kulturna ili mješovita) trpe ratove, prirodne katastrofe,
vremenske promjene i ljudsku nepažnju. Baština se može shvatiti kao luk između onoga
što nasljeđujemo i onoga što ostavljamo iza sebe. UNESCO definira prirodnu baštinu kao
prirodna nalazišta s kulturnim aspektima kao što su kulturni krajolici, fizičke, biološke ili
geološke formacije (UNESCO, 2017).
Kulturna baština je izraz načina života razvijenog u zajednici i prenosi se s generacije na
generaciju, uključujući običaje, mjesta, predmete, umjetničke izraze i vrijednosti.
Kulturna baština često se izražava kao nematerijalna ili opipljiva kulturna baština
(ICOMOS, 2002). Kultura igra značajnu ulogu kao resurs u razvoju i održavanju
nacionalnog i vjerskog identiteta i kulturne raznolikosti što traže i cijene brojni turisti.
Oduvijek je poznato kako postoji sukob između zaštite baštine i razvoja turizma. Možda
više od bilo koje druge gospodarske djelatnosti, turizam ima zamršenu povezanost s
prirodnom i kulturnom baštinom. Turizam ovisi o dostupnosti i kvaliteti baštine i
pripadajućih resursa. Istovremeno, nekontrolirani razvoj turizma može dovesti do
degradacije kulturnog i prirodnog nasljeđa što, u konačnici, uništava potencijal za
održavanje turizma. U tom smislu, turizam je u središtu interesa traganja za održivošću
i prioritetnim poljem u kreiranju politika na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i
međunarodnoj razini.
Glavna namjena diplomskog rada se temelji na problematici Nacionalnog parka Una,
utjecaju turizma na održivi razvoj i istraživanju mogućnosti za razvoj održivog turizma
unutar zaštićenog područja. Nacionalni park Una je jedan od triju nacionalnih parkova u
Bosni i Hercegovini i jedini u Federaciji BiH. Nacionalnim parkom je proglašen 2008.
3

godine (Rafting Una, 2018). Područje Nacionalnog parka Una se nalazi na krajnjem
zapadnom dijelu Bosne i Hercegovine, na području grada Bihaća i pripada Unsko-
koranskoj zaravni, a obuhvaća dolinske dijelove rijeke Une i Unca i orografske padine
planina Plješevice, Grmeča i Osječenice. Nacionalni park Una se prostire dolinom gornjeg
toka rijeke Une kao i oko kanjona rijeke Unac, desnog pritoka Une, sve do rječice Krke
na zapadu (Nacionalni park Una, 2011).
Turizam u nacionalnom parku treba prepoznati kao dugoročnu poslovnu i odličnu
razvojnu priliku, bez obzira na sve viši stupanj zahtjevnosti i novčane ograničenosti
turista. Općepoznato je da iz sezone u sezonu zaštićena područja, tj. nacionalne ljepote
postaju sve važniji faktor kako turističke djelatnosti tako i rekreativnih aktivnosti.
Evidentno je da, nažalost, prirodni potencijal u našoj izabranoj domeni nije dovoljno
iskorišten. Isto tako, svjesni smo činjenice da je zaštita okoliša na niskoj razini što
onemogućava iskorištavanje istog tog potencijala, odnosno turističkog kapaciteta.
Problematika Nacionalnog parka Una se odnosi na postizanje ravnoteže kada su u
pitanju elementi turističkog proizvoda. Ravnoteža mora biti uspostavljena između
atraktivnih resursa, infrastrukture, aktivnosti i doživljaja. Fokusirat ćemo se na najviše
problematične dijelove, a to su infrastruktura i iskorištavanje resursa u cilju razvijanja
aktivnosti, sporta i rekreacije, provođenjem edukativnih radionica i team building
programa, uz promoviranje ideje o održivom turizmu i zaštiti prirode.
Uz pomoć analize utjecaja turizma, održivog razvoja i modela koji vrijedi za upravljanje
takvom vrstom prostora, ovaj diplomski rad će predložiti strateški model upravljanja i
razvoja turizma na prostorima Nacionalnog parka Una.

4

1.2 Namjena i ciljevi diplomskog rada
Istraživanje će se realizirati na teritoriju Nacionalnog parka Una. Ciljevi i rezultati naših
istraživanja trebali bi poslužiti odgovornim dionicima u NP Una da o njima razmisle i
uključe ih u svoje razvojne dokumente i akcijski nacrt. Za ispunjavanje zadanih ciljeva će
od velike pomoći biti bliska suradnja s radnim mentorom Amarildom Mulićem,
direktorom Nacionalnog parka Una. Jedna od namjena diplomskog rada je pružiti okvir
za buduća istraživanja na području strateškog upravljanja i održivog razvoja turizma u
nacionalnim parkovima u BiH. Očekuje se da će ova tema poslužiti kao osnova strateškog
plana upravljanja turizmom u Nacionalnom parku Una i/ili kao poticaj za istraživače da
dublje uđu u to pitanje.
Ciljevi diplomskog rada su sljedeći:
-
analiza postojeće literature o izabranoj temi, sumiranje podataka putem
intervjua i sažetak ključnih otkrića;
-
istražiti i predstaviti karakteristike izabranog projektnog područja te
utvrđivanjem prisutnih potencijala i problema, odnosno razvojnih izazova,
stvoriti rješenja i prijedloge za poboljšanje kvalitete ponude održivog turizma u
NP Una;
-
proučiti mogućnosti za održivi razvoj turizma u zaštićenim područjima, s
naglaskom na Nacionalnom parku Una;
-
identificirati stavove dionika NP Una i otkriti kako ti stavovi djeluju na razvoj
održivog turizma u zaštićenom području;
-
definirati ključne održive turističke produkte u NP Una te dati smjernice za njihov
daljnji razvoj;
-
informirati širu javnost i čitatelje završnog rada o načinu razvoja turizma u
zaštićenom području, uz očuvanje prirode.
1.3 Istraživačka pitanja diplomskog rada
Istraživačka se pitanja, prije svega, odnose na identificiranje i definiranje određenog
problema koji će se zatim riješiti i istaknuti u odabranom istraživačkom području
znanstvenom argumentacijom. Razlog za primjenu istraživačkog pitanja su prednosti
intervjua kao istraživačke metode. Razgovor je u većini slučajeva najbolji i najbrži način
za dobivanje informacija. Intervju predstavlja priliku istraživaču da odmah dobije
odgovor na pitanje i omogućava istraživaču i ispitaniku da raspravljaju o postavljenim
pitanjima te odmah razriješe moguće nejasnoće. Istraživačka pitanja odabrana su zbog
nemogućnosti provođenja ankete u trenutnoj situaciji. Izvođenje intervjua će biti dosta
lakše, brže i vjerojatnije od provođenja ankete zbog trenutne pandemije koja je zahvatila
svijet. Prilikom pisanja diplomskog rada odgovorit će se na tri istraživačka pitanja:
1. Kako i u kojoj mjeri status nacionalnog parka, odnosno stupanj zaštite područja,
utječe na potencijalni razvoj održivog turizma?
2. Kako i koje prirodne katastrofe mogu utjecati na turizam u zaštićenim
područjima?
3. Koji faktori utječu na sporiji razvoj turizma u NP Una?

5

1.4 Prepostavke i ograničenja diplomskog rada
Pretpostavlja se kako prostor NP Una ima ogroman potencijal za razvoj turizma. Druga
pretpostavka je da na tom području postoje dijelovi teritorija koji nisu u potpunosti
iskorišteni i uključeni u turističku ponudu. Isto tako pretpostavlja se kako bi i lokalna
zajednica imala veliki interes i korist od razvoja turizma u NP Una.
Ograničenja u diplomskom radu su udaljenost od same destinacije, trenutna pandemija
koja je zahvatila svijet i moguća nespremnost odgovornih osoba na lokaciji za razgovor i
suradnju. Što se samih informacija i literature tiče, uvelike će nam pomoći direktor
Nacionalnog parka Una Amarildo Mulić (koji će ujedno biti i radni mentor diplomskog
rada) i njegov tim. Druga ograničenja, osim naravno onih već spomenutih, prilikom
pisanja diplomskog rada nismo pronašli.
1.5 Predviđene metode diplomskog rada
Diplomski rad će biti rezultat teorijskog i empirijskog rada koji će sadržavati obradu
statističkih podataka, terenski obilazak, kvalitativnu metodu istraživačkog razgovora te
SWOT analizu održivog razvoja Nacionalnog parka Una.
Teorijski dio obuhvaća pregled i tumačenje već postojeće literature iz područja održivog
razvoja turizma, zaštićenih područja i zakonodavstva o parkovima prirode. Prije
obavljanja terenskog obilaska, razvoja prototipa, provođenja testa upotrebljivosti ili
pokretanja bilo kojeg projekta, iskoristit će se sekundarni izvori podataka koji uključuju
domaću i stranu, znanstvenu i stručnu literaturu koja obuhvaća područje održivog
turizma i očuvanje zaštićene prirode.
Terenski rad je pristup za koji se smatra da dopunjava postojeći spektar teoretskog dijela
literature. Stevens ističe kako je terensko istraživanje srce geografije i način života.
Terenski rad odvodi izvan postojećih granica znanja, omogućavajući iz prve ruke otkrića
koja niti jedna teoretizacija i proučavanje postojećih računa ili karata nikada ne može
otkriti (Stevens, 2001).
Empirijski dio, koji pokriva kvalitativna istraživanja, pomoći će boljem razumijevanju
održivog razvoja parkova prirode. Kvalitativna metoda istraživanja upotrijebit će se za
dobivanje primarnih podataka.
U kvalitativnom istraživanju preporučljivo je koristiti različite metode prikupljanja
empirijskog materijala i razmatrati različite poglede na određeno pitanje ili događaj.
Grupu kvalitativnih istraživačkih značajki čine karakteristike koje se tiču tijeka
istraživanja; uloge pojedinačnog istraživanja u cjelokupnom procesu upoznavanja
određenog područja; pogleda na korištenje različitih metoda, tehnika i perspektiva;
interakcija između subjekta i istraživača; uloga istraživača kao instrumenta i odabira
korištenog pristupa među mnogima koja su mu na raspolaganju. Ove karakteristike bi
trebale doprinijeti utemeljenosti, integritetu, složenosti i svestranosti spoznaje (Mesec,
1997).
6

Intervjuiranje je popularan način prikupljanja kvalitativnih podataka o istraživanju jer se
doživljava kao „razgovor“, a razgovor je prirodan. Prikupljeni podatci jedan su od
najbogatijih izvora informacija i osnova istinskog razumijevanja problema koji se
proučava. Prema Lavriču i Natereru (b. d.), intervju je kvalitativni oblik prikupljanja
podataka koji se temelji na usmenoj upotrebi upitnika i dopušta rekonstrukciju
subjektivnog položaja ispitanika teorije o predmetu proučavanja. Gillham (2000) je
definirao intervju kao razgovor, obično između dvoje ljudi. Razgovor gdje jedna osoba –
anketar, traži odgovore za određenu svrhu od druge osobe – sugovornika.
Patton (1987) navodi da se polustrukturirani intervju vodi podsjetnikom koji sadrži listu
pitanja koja moraju biti istražena ili postavljena putem određenog intervjua. Podsjetnik
pomaže istraživaču dobiti jednake informacije od svih sudionika određenog istraživanja.
Sadržaj podsjetnika ne mora nužno biti istražen točnim redoslijedom navedenim na listi,
ali svakako mora biti uključen u intervju. Podsjetnik služi kao vodič za intervju i osigurava
da su u njemu odrađeni svi bitni sadržaji istraživanja.
U diplomskom radu će se upotrijebiti polustrukturirani dubinski intervju u kojem će se
koristiti unaprijed određena pitanja, u obliku podsjetnika. Metoda polustrukturiranog
dubinskog intervjua je izuzetno pogodna za provođenje istraživanja te vrste gdje je
potrebno pitati pojedince o prirodi određenog procesa i biti u mogućnosti postaviti
dodatna pitanja koja se pojave tijekom samog intervjua. Prije provođenja intervjua
postojala je svijest o činjenici da će za određene odgovore sudionika biti potrebno jedno
ili više dodatnih pitanja pa je iz tog razloga odabrana metoda koja dopušta određeni
stupanj slobode i u kojoj će postojati mogućnost da se sudionika vodi tijekom samog
intervjua. Ostavljen je prostor za moguća dodatna pitanja koja će se vjerojatno pojaviti
tijekom intervjua i koja će ponajprije biti potrebna za produbljivanje odgovora na glavna
pitanja kako bi se obogatile dobivene informacije ili pojasnile razine odgovora koje su
istraživači tražili. Intervju s odabranim predstavnicima će biti izveden putem Skypa/e-
maila/telefona zbog trenutne situacije.
U uzorak će se na osnovi namjernog uzorkovanja (čija karakteristika je u tome da je
uzorak sastavljen na osnovi vlastite procjene ispitanika), uključiti pet pojedinaca iz
institucija javnog, pet pojedinaca iz institucija privatnog sektora i pet pojedinaca iz
sektora NVO-a, na području općine Bihać i Nacionalnog parka Una, različite starosne,
edukacijske i spolne strukture.
Odabrane predstavnike javnog sektora čine:
-
direktor NP Una (sektor turizma i poduzetništva; koordinator sektorskog tima),
-
direktor JU Kulturnog centra Bihać,
-
služba za razvoj turizma, marketinga i prodaje NP Una,
-
služba za upravljanje lokalnim razvojem,
-
turistička zajednica grada Bihaća.

Odabrane predstavnike privatnog sektora čine:
-
turističko naselje Natura Art Bihać,
-
RC „Una Unique“,
7

-
River Dock,
-
Una Kayak Rafting Safari,
-
HUT ADUNA.

Odabrane predstavnike sektora NVO-a čine:
-
osnivač udruženja ABC,
-
predsjednica udruženja „Unski smaragdi“,
-
predsjednik turističkog klastera Una,
-
udruženje RBK Japod,
-
USR Bihać – udruženje sportskih ribolovaca.

Treba poticati široku suradnju između javnog i privatnog sektora, kroz javno-privatna
partnerstva u kojima javni sektor može imati koristi od financijskih mogućnosti privatnog
sektora, ali i njegovih stručnih znanja, poslovnog iskustva, upravljačkih vještina i
intelektualnog potencijala s ciljem razvijanja i primjene inovativnih rješenja za
gospodarstvo (Glosbe, b. d.). Sudionicima će biti postavljena pitanja otvorenog tipa koja
će omogućavati slobodne odgovore. Na taj način će se od sudionika dobiti odgovori
proizašli iz njihovog samostalnog razmišljanja, bez uputa. Kvalitativna istraživanja se
obično zasnivaju na namjenskim uzorcima. To je oblik nevjerojatnog uzorkovanja, u
kojem istraživač ciljano odabere jedinice uzorka za koje smatra da su najreprezentativniji
i najbolji predstavnici određene grupe. Spomenuta metoda uzorkovanja će se koristiti u
ovom istraživanju pri čemu su odabrani turistički ponuđači NP Una za koje se smatra da
su najbolji predstavnici ovog segmenta ljudi. Nakon toga slijedi metoda analize kojom se
analizira trenutno stanje, utvrđuju prednosti i nedostatci te komparativna metoda koja
će pomoći prilikom uspoređivanja i analiziranja konkurencije. Pomoću metode
modeliranja istražit će se i izgraditi idealan turistički model proizvoda za izabranu
destinaciju koji će u budućnosti služiti zajednici Nacionalnog parka Una

8

2 TEORIJSKA POLAZIŠTA
Nacionalni parkovi, parkovi prirode i rezervati biosfere postaju sve atraktivnija turistička
odredišta. Budući da turističke posjete u Europi rastu neviđenom brzinom, a prirodna
odredišta su među najposjećenijim mjestima, jako je važno osnažiti profesionalce
zaštićenih područja za upravljanje turističkim resursima, s ciljem ostvarivanja društveno-
ekonomskih koristi bez ugrožavanja statusa zaštite destinacija. Pristup opreza potiče da
se bude posebno zabrinuto zbog turizma u zaštićenim područjima, s obzirom na rizik od
oštećenja i uništenja jedinstvenog prirodnog resursa. Saznanje o utjecajima turizma
navelo je mnoge ljude da traže odgovornije ljetovanje. U sljedećim poglavljima osvrnut
će se na održivi razvoj i oblike turizma koji vode brigu o okolišu, društvu i ekonomiji, koji
rade na dugoročnoj održivosti i minimiziraju negativne uticaje turizma, a istovremeno
povećavaju pozitivne utjecaje.
2.1 Održivi razvoj
Poput demokracije i globalizacije, koncept održivog razvoja postao je jedan od
najprisutnijih, osporavanih i neizostavnih koncepata našeg vremena. Koncept održivosti
oslanja se na održivi razvoj. Upravljanje okolišem zagovara održivost kao vrhunsko
razmatranje u upravljanju svim ljudskim aktivnostima – političkim, društvenim i
ekonomskim (Broman i Robert, 2017). U širem smislu, održivi razvoj je proces koji ima
za cilj dobrobit ljudi i ekonomski razvoj, istovremeno osiguravajući da ekološki sustavi
budu u ravnoteži (ibid.). Za uspješno postizanje ove nužne i izazovne promjene od vitalne
je važnosti da svi preuzmu odgovornost i učine ono što je moguće iz njihove perspektive.
Održivi razvoj može se objasniti na različite načine, ali najpriznatija definicija izražena je
1987. godine na Brundtlandovoj komisiji (World Commission on Environment and
Development: Our Common Future, 1987):
-
razvoj koji zadovoljava potrebe sadašnjosti bez ugrožavanja sposobnosti budućih
generacija da zadovolje vlastite potrebe.
Ovaj dokument, koji se također nazivao Naša zajednička budućnost, razrađen je za
Ujedinjene nacije kako bi upozorio na negativne posljedice ekonomskog razvoja i
globalizacije okoliša (Sachs, 2015). Napisan je s ciljem pružanja rješenja za probleme koji
proizlaze iz industrijalizacije i rasta stanovništva (ibid.). Danas, održivost pokušava
osigurati sadašnje potrebe bez ugrožavanja budućih generacija.
Održivi razvoj je dinamičan proces koji omogućuje ljudima realizirati svoj potencijal i
poboljšati kvalitetu života, na načine koji istovremeno štite i poboljšavaju sustave za
održavanje životnog vijeka Zemlje (Forum for the Future, b. d.). To je razvojni model koji
uravnotežuje socioekonomski napredak s održivim korištenjem prirodnih resursa jer
prednosti ekonomskog rasta moraju davati prioritet socijalnoj uključenosti i zaštiti
životne sredine, istovremeno potičući politike iskorjenjivanja siromaštva (National
Organizing Committee Rio+20, b. d). Ključni datumi i dokumenti, koji su obilježili i ujedno
ispostavili važnost zaštite prirode, odnosno održivog razvoja, svakako su: Stockholmska
konferencija (1972), Brundtlandov izvještaj (1987), Konferencija Ujedinjenih naroda o
9

okolišu i razvoju ili Zemaljski vrh (1992), Svjetski summit o održivom razvoju (2002) i
Konferencija Ujedinjenih naroda o održivom razvoju ili Rio + 20 (2012).
Održivi razvoj temelji se na trima stupovima održivosti: ekonomskoj, okolišnoj i
društvenoj održivosti (Banister i Button, 2015). To se postiže samo kada postoji
ravnoteža ili kompromis između ovih triju aspekta (ibid.). Zbog toga se održivi razvoj
često prikazuje Vennovim dijagramom – slika 1 prikazuje koliko su oni međusobno usko
povezani.
Slika 1: Elementi održivog razvoja

Izvor: LORA, 2019

Održivost se temelji na pretpostavci da priroda i okoliš nisu neiscrpni resurs pa ih je
potrebno zaštititi i racionalno koristiti (Spenceley i Snyman, 2017). Održivost promovira
društveni razvoj, tražeći koheziju između zajednica i kultura kako bi se postigao
zadovoljavajući nivo kvalitete života, zdravlja i obrazovanja. Također se fokusira na
jednak ekonomski rast koji stvara bogatstvo za sve, a da ne nanosi štetu okolišu (ibid.).
Danas se brojni izazovi s kojima su ljudi suočeni kao što su klimatske promjene ili
nestašica vode mogu riješiti samo iz globalne perspektive i promoviranjem održivog
razvoja (Emas, 2015).
Održivi razvoj znači uskladiti našu ljudsku aktivnost s granicama regeneracije našeg
planeta. Svaki ekonomski sustav dio je društvenog konteksta i ekosustava, a oba imaju
ograničenja (Maes i Jacobs, 2017). Trenutno smo daleko od postizanja održivosti i mnogi
ključni socijalni i okolišni pokazatelji su već prešli crvene linije (ibid.). Povećanje ljudske
populacije i posljedična potrošnja prirodne resurse i okoliš izlažu ekstremnim pritiscima
(Nicolescu, 2018). Buduće generacije mogu biti u opasnosti da izgube ovaj ogroman izvor
ekonomske sigurnosti, kvalitetu života i stabilnost životne sredine ako se ne pronađu
metode održivog razvoja.
U rujnu 2000. godine, kroz desetljeće glavnih konferencija i summita Ujedinjenih naroda,
svjetski lideri okupili su se u New Yorku kako bi usvojili Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih
naroda (United Nations Development Programme, 2020). Deklaracijom se 189 zemalja
članica UN-a obvezalo na novo globalno partnerstvo za smanjenje ekstremnog
siromaštva i postavio niz od osam vremenski ograničenih ciljeva – s rokom do 2015.
godine - koji su postali poznati kao Milenijski razvojni ciljevi (ibid.). „Države članice UN-
10

a obvezale su se da će do 2015. godine učiniti maksimum u ispunjavanju osam ključnih
razvojnih ciljeva u zadanim rokovima ili se barem značajno približiti njihovom postizanju“
(Pavić-Rogošić, 2015).
Slika 1 prikazuje Milenijske ciljeve koji su povezani i koje bi trebalo promatrati kao
cjelinu. Oni predstavljaju partnerstvo između razvijenih zemalja i zemalja u razvoju, u
cilju stvaranja okruženja na nacionalnoj i globalnoj razini, koje pogoduje razvoju i
uklanjanju siromaštva.
Slika 2: Milenijski ciljevi održivog razvoja

Izvor: Udruga Lijepa naša, 2015

Vezano uz to važno je napomenuti kako se „...napredak u ostvarenju milenijskih
razvojnih ciljeva nije ujednačeno odvijao diljem svijeta i sva očekivanja nisu ostvarena.
Geopolitičke promjene koje se bilježe u ovom tisućljeću dovele su do spoznaje kako bi
današnjem trenutku više odgovarali univerzalni ciljevi koji traže integrirana rješenja
nego ciljevi usmjereni na rješavanje prioritetnih problema u zemljama u razvoju. Stoga
je novim Programom 2030. drukčije definiran koncept suradnje unutar međunarodne
zajednice u pogledu globalne obveze stvaranja bolje budućnosti za ljude i planet,
temeljem kojeg će svijet ići putem održivog razvoja. Dok su milenijski razvojni ciljevi bili
usmjereni na zemlje u razvoju, Program 2030. je globalni sporazum kojim se utvrđuje
univerzalni, sveobuhvatni program djelovanja za sve zemlje uključujući nacionalne
politike. Novi je Program puno opsežniji, a za uspješnu provedbu bit će potrebno uključiti
sve resurse, domaće i međunarodne, javne i privatne. Sve zemlje morat će dati svoj
doprinos, uzimajući u obzir razinu razvoja, nacionalni kontekst i vlastite sposobnosti.
Nacionalna odgovornost i odgovornost prema građanima bit će od ključne važnosti za
uspjeh Programa“ Pavić-Rogošić (2015, str. 3).
Ciljevi održivog razvoja, poznati i kao Globalni ciljevi, poziv su Ujedinjenih naroda svim
zemljama svijeta da se pozabave velikim izazovima s kojima se suočava čovječanstvo i
osiguraju da svi ljudi imaju iste mogućnosti živjeti bolji život bez ugrožavanja našeg
planeta. Agenda za održivi razvoj 2030., koju su 2015. godine prihvatile sve države
članice Ujedinjenih naroda, pruža zajednički plan mira i prosperiteta za ljude i planet,
sada i u budućnosti (Sustainable Development Goals, b. d.). Slika 2 pokazuje 17 ciljeva
održivog razvoja (SDG-ovi) koji predstavljaju najbolji svjetski plan za izgradnju boljeg
svijeta za ljude i naš planet do 2030. godine (ibid.).
11

Slika 3: Ciljevi održivog razvoja

Izvor: United Nations in Bosnia and Herzegovina, 2020

Ovi ciljevi imaju moć stvaranja boljeg svijeta do 2030. godine, okončanjem siromaštva,
borbom protiv nejednakosti i rješavanjem hitnosti klimatskih promjena (The Global
Goals For Sustainable Development, b. d.). Vođeni ciljevima, na vladama je, poduzećima,
civilnom društvu i široj javnosti da zajedno rade na izgradnji bolje budućnosti za sve
(ibid.). Svaki cilj ima posebne mete koje treba postići u sljedećih petnaest godina.
2.2 Održivi turizam
Pojedini autori ističu da korijeni turizma sežu iz perioda srednjovjekovnih hodočašća,
neki tvrde je ipak od Grand Toura u XVIII. i XIX. stoljeću dok su drugi autori mišljenja kako
korijeni sežu iz vremena željezničkog lječilišta i primorskog odmarališta (Gössling, Hall i
Weaver, 2009). Međutim, pravi uspon turizma kao glavne industrije započinje u
poslijeratnom razdoblju, posebno nakon ključne statistike Svjetske turističke
organizacije UN-a, 1950. godine, kada je zabilježeno 25 milijuna međunarodnih putnika
čime ozbiljno započinje meteorski uspon turističke industrije (ibid.). U tom periodu
nastaje turistički bum, a tek nekolicina ljudi je vidjela probleme koji bi mogli nastati zbog
istog. Porastao je i broj kritika i rasprava. Jedan od vodećih kritičara iz tog doba, ujedno
i zagovornik Sanfter Tourismusa (Soft tourism – prethodnik održivog turizma) bio je Jost
Krippendorf koji je 1975. godine objavio Die Landschaftsfresser, opisujući utjecaj
turizma na alpski krajolik (ibid.). Njegove sljedeće knjige su uzrokovale puno dublje
rasprave na tu temu. Nakon perioda diskusija, uspostavljen je termin održivi turizam.
Donošenje održivosti postalo je jedan od glavnih faktora turizma u današnje vrijeme.
Turizam je industrija orijentirana prema ljudima, koja se stalno i brzo razvija te pomaže
u ostvarivanju prihoda i jačanju lokalne ekonomije određene destinacije (Butler, 2018).
Tamo gdje turizam pomaže u ostvarivanju lokalnog prihoda i također djeluje kao
katalizator rasta lokalnog gospodarstva, također izaziva zabrinutosti koje mogu
negativno utjecati na ekološku ravnotežu odredišta (ibid.). To znači da ako se na
odgovarajući način ne upravlja, turizam ponekad može prouzrokovati probleme koji
12

mogu dovesti do problema zaštite okoliša, a koji zauzvrat mogu negativno utjecati na
lokalne zajednice. Poduzimaju se različite mjere za očuvanje biološke raznolikosti
turističke destinacije što uključuje uspostavljanje odgovarajuće ravnoteže između
okolišnih, socijalnih i ekonomskih faktora bilo koje destinacije (Lane, 2018).
Hall (2019) ističe da je održivi turizam način putovanja koji ostavlja minimalni negativni
utjecaj na posjećena mjesta i po mogućnosti ostavlja pozitivan utjecaj na društvo. Pojam
održivo putovanje se odnosi na tri glavna područja: dobrobit ljudi, dobrobit životinja i
očuvanje prirode (Altman i Finlayson, 2018). Da bi bio održiv, turizam mora uzeti u obzir
sva tri područja, a ne samo jedno ili dva jer sva utječu jedna na druga. Fodness (2017)
definira održivi turizam kao akcije pojedinaca, operatera i zakonodavaca kojima je cilj
smanjiti ili zaustaviti negativan utjecaj aktivnosti komercijalnog turizma na ekosustave u
kojima se odvijaju.
Iako se iznose tvrdnje da je turizam jedna od najvećih, ako ne i najveća svjetska industrija
i da su međunarodne razmjene financija uključene u turizam uporedive s onima koje
uključuju naftu i naoružanje, izvještaj “Naša zajednička budućnost“, najpopularniji
dokument o održivom razvoju, turizam uopće ne spominje jer turizam kao problem nije
bio uključen niti u Agendu 21. Ova činjenica predstavlja veliki nadzor i konfuziju oko
različitih značenja održivosti i može li to biti postignuto u turizmu.
Postizanje održivog turizma kontinuirani je proces i zahtijeva stalno praćenje utjecaja,
uvođenje potrebnih preventivnih i/ili korektivnih mjera kad god je to potrebno (UNWTO,
b. d.). Održivi turizam treba održati visok nivo turističkog zadovoljstva i turistima
osigurati sadržajno iskustvo, podižući njihovu svijest o pitanjima održivosti i promičući
prakse održivog turizma među njima (ibid.). Kao održivi razvoj, održivi turizam je bio
središnja ili sporedna tema konferencija i međunarodnih sastanaka tijekom kojih su
stručnjaci s tog područja raspravljali o konceptu, ali većina ih je, što je najvažnije,
privukla svjetsku pažnju. Najvažniju instituciju za razvoj održivog turizma su predstavljali
Ujedinjeni narodi. Od Agende 21, 1992. godine, turizam se počeo smatrati alatom za
održivi razvoj.
Koncepcija održivog turizma odnosi se na širu koncepciju održivog razvoja koja naglašava
potrebu racionalnog upravljanja prirodnim resursima okoliša (Butowski, 2012).
Europska komisija (b. d.), usvojila je vlastitu definiciju održivog turizma, prema kojoj se
radi o bilo kojem obliku razvoja, poboljšanja ili turističke aktivnosti koji poštuje okoliš,
dugoročno čuva prirodne i kulturne resurse te je socijalno i ekonomsko izdržljiv i
pravedan. Autori Yfantidou i Matarazzo (2017) navode kako održivi turizam ima
određenu putanju u industriji koja ima za cilj stvoriti mogućnosti zapošljavanja za lokalno
stanovništvo, istovremeno osiguravajući da štetni utjecaji na okoliš i lokalne zajednice
nisu zanemarivi.
Prema UNWTO organizaciji, održivi turizam predstavlja turizam koji u potpunosti uzima
u obzir svoje trenutne i buduće ekonomske, socijalne i okolišne utjecaje, obraćajući se
potrebama posjetitelja, industrije, okoliša i zajednica domaćina. Održivi turizam bi
trebao sljedeće (ibid.):
13

-
optimalno iskoristiti resurse okoliša koji predstavljaju ključni element u razvoju
turizma, održavajući ključne ekološke procese i pomažući očuvanju prirodne
baštine i biološke raznolikosti;
-
poštovati sociokulturnu autentičnost zajednica domaćina, čuvati njihovo
izgrađeno i živo kulturno nasljeđe i tradicionalne vrijednosti i doprinijeti
međukulturalnom razumijevanju i toleranciji;
-
osiguravati održive, dugoročne ekonomske operacije, pružati socijalno-
ekonomske koristi za sve dionike koji su pošteno raspodijeljeni, uključujući
stabilnu zaposlenost, mogućnosti za ostvarivanje dohotka i socijalne usluge za
domaćine te doprinijeti smanjenju siromaštva.
Prema Juganaru i sur. (2008) popis održivih vrsta turizma uključuje: ekoturizam, zeleni
turizam, meki turizam, ruralni i agroturizam, pravičan turizam i odgovoran turizam koji
su također usmjereni na stvaranje turizma u skladu s okolišem i socijalno-kulturnim
aspektima. Održivi turizam je trajan, svjestan svojih vremenskih i posebnih utjecaja na
okoliš, integriran i raznolik, programiran, ekonomski usmjeren i participativan; prema
nekim stručnjacima, “ekološkim“ se smatra samo prirodni rezervat ili nacionalni park, a
šira koncepcija ekološkog turizma odnosi se na onaj oblik odgovornog putovanja,
razvijen u prirodnim prostorima, koji pridonosi zaštiti okoliša i poboljšanju uvjeta života
lokalnog stanovništva (ibid.).
Održivi turizam treba održati visoku razinu turističkog zadovoljstva i turistima osigurati
sadržajno iskustvo, podižući njihovu svijest o pitanjima održivosti i promičući prakse
održivog turizma među njima. U skladu s tim, Svjetska turistička organizacija i Program
Ujedinjenih naroda za zaštitu životne sredine (2005) postavili su 12 glavnih ciljeva
održivog turizma:
-
ekonomska održivost: Osigurati održivost i konkurentnost turističkih destinacija
i poduzeća tako da budu u stanju napredovati i dugoročno pružati koristi;
-
lokalni prosperitet: Maksimizirati doprinos turizma ekonomskom boljitku
destinacije domaćina, uključujući udio potrošnje posjetitelja koji se zadržava na
lokalnoj razini;
-
kvaliteta zaposlenja: Povećati broj i kvalitetu lokalnih radnih mjesta koja stvara i
podržava turizam, uključujući visinu plaće, uvjete usluge i dostupnost svima bez
diskriminacije po spolu, rasi, invalidnosti ili na druge načine;
-
socijalna jednakost: Tražiti široku i pravednu raspodjelu ekonomskih i socijalnih
koristi od turizma u cijeloj zajednici primatelja, uključujući poboljšanje
mogućnosti, prihoda i usluga dostupnih siromašnima;
-
zadovoljstvo posjetitelja: Posjetiteljima omogućiti sigurno, zadovoljavajuće i
ispunjeno iskustvo, dostupno svima bez diskriminacije po spolu, rasi, invalidnosti
ili na druge načine;
-
lokalna kontrola: Uključiti i osnažiti lokalne zajednice u planiranju i donošenju
odluka o upravljanju i budućem razvoju turizma na njihovom području uz
konzultacije s drugim dionicima;
-
dobrobit zajednice: Održavanje i jačanje kvalitete života u lokalnim zajednicama,
uključujući društvene strukture i pristup resursima, pogodnostima i sustavima
životne podrške, izbjegavajući bilo kakav oblik društvene degradacije ili
iskorištavanja;
14

-
kulturno bogatstvo: Uvažavanje i unaprjeđenje povijesne baštine, autentične
kulture, tradicije i prepoznatljivosti zajednica domaćina;
-
fizička cjelovitost: Održavati i poboljšati kvalitetu pejzaža, urbanih i ruralnih, i
izbjegavati fizičku i vizualnu degradaciju okoliša;
-
biološka raznolikost: Podržati očuvanje prirodnih područja, staništa i divljih
životinja i umanjiti štetu za njih;
-
učinkovitost resursa: Minimizirati upotrebu oskudnih i neobnovljivih resursa u
razvoju i radu turističkih objekata i usluga;
-
čistoća okoliša: Minimizirati zagađenje zraka, vode i zemlje i stvaranje otpada od
strane turističkih poduzeća i posjetitelja.
Generalna skupština Ujedinjenih naroda proglasila je 2017. godinu „Međunarodnom
godinom održivog turizma za razvoj“, podsjećajući na potencijal turizma da unaprijedi
univerzalnu Agendu održivog razvoja 2030. i 17 ciljeva održivog razvoja (UNWTO, b. d.).
Neke od glavnih organizacija, zadužene za promociju održivog turizma su: (Edgell, 2020):
-
UJEDINJENI NARODI – Svjetska turistička organizacija (World Tourism
Organization); UNWTO;
-
Globalno vijeće za održivi turizam (Global Sustainable Tourism Council) – GSTC;
-
Međunarodno društvo za ekoturizam (The International Ecotourism Society) –
TIES;
-
UNESCO – Program održivog turizma svjetske baštine (World Heritage
Sustainable Tourism Program);
-
Održivost (SustainAbility) – John Elkington.
Primjeri modela inicijative za održivi turizam su sljedeći (I Feel Slovenia, 2020;
NECSTouR, 2019; PANPARKS, b. d.; Keep.eu, 2020; EUROPARC Federation, 2020):
-
European Destinations of Excellence (EDEN) – Projekt Europske destinacije
izvrsnosti promovira razvoj održivog turizma u Europi i fokusira se na manje, ali
zanimljive destinacije koje nude autentična iskustva i omogućavaju otkrivanje
bogate lokalne turističke ponude (I Feel Slovenia, 2020).
-
NECSTOUR – THE NETWORK OF EUROPEAN REGIONS FOR A SUSTAINABLE AND
COMPETITIVE TOURISM – glas europskih regija posvećenih ekonomskoj,
socijalnoj i ekološkoj održivosti kroz turizam – sve važnijem pokretaču
konkurentnosti odredišta (NECSTouR, 2019).
-
PAN Parks – mreža europskih zaštićenih područja certificirana u skladu s
kvalitetom PAN parkova standardima. Mreža se fokusira na zaštitu divljih
područja i razvoj ovih područja aktivnom promocijom lokalnog i održivog turizma
(PANPARKS, b. d.).
-
Listen to the Voice of Villages – Projekt „Slušaj glas sela“ nudi sufinanciranje
održivog razvoja turizma u nerazvijenim ruralnim područjima. Glavni cilj projekta
je posljedično povećati konkurentnost i atraktivnost ovih ruralnih rubnih
teritorija, pokazujući neizraženi turistički potencijal naseljavanjem i primjenom
novih alata teritorijalnog upravljanja i provedbom novih pilot-projekata u
području održivog turizma (Keep.eu, 2020).
-
European Charter for Sustainable Tourism in Protected Areas – Europska povelja
za održivi turizam u zaštićenim područjima je praktično sredstvo upravljanja koja
15

omogućava zaštićenim područjima da razviju održivi turizam (EUROPARC
Federation, 2020).
Održivost je možda najvažnije suvremeno pitanje s kojim se suočava turistička industrija
u dvadeset i prvom stoljeću zbog brzog rasta globalne turističke industrije. Održivi
turizam predstavlja brigu o očuvanju prirodnog okoliša i razumijevanju povijesti, baštine
i kulture čovječanstva i mora se osvijesti važnost očuvanja zemaljskih resursa i zaštite
doprinosa koju stanovnici daju svjetskoj povijesti, baštini i kulturi (Edgell, 2019).
Prirodno okruženje i povijest, baština i kultura lokalne zajednice čimbenici su koji
doprinose našem interesu za upravljanjem održivim turizmom. Pitanje je kako najbolje
upravljati tim resursima kako bi sljedeće generacije uživale (ibid.). Činjenica je da
turistička industrija mora pronaći ravnotežu u kojoj će nastaviti sa svojim rastom i ujedno
očuvati prirodno okruženje kako bi buduće generacije uživale u njihovim prednostima.
2.3 Odgovorni turizam
Nastao sredinom devedesetih, koncept odgovornog turizma je uvijek bio širi pojam od
samog okoliša i turističke industrije. Brzo je razvio bogatu raznolikost pristupa,
dizajniranih za uključivanje turističkih djelatnika i dobavljača u razvijanje bogatijih i
značajnijih iskustava za putnike (Goodwin, 2005). Odgovorni turizam važan je za
budućnost putovanja i turizma i uspjeh naše industrije. Goodwin (2016) ističe da je
upravo odgovorni turizam odgovor na izazov održivosti za određeno područje potrošnje.
Radi se o preuzimanju odgovornosti za izradu potrošnje i proizvodnje turizma na održiviji
način. Održivost je cilj: cilj koji obuhvaća ekonomske, socijalne i okolišne dijelove, a
preuzimanje odgovornosti i djelovanje dovodi do postizanja održivosti; ukratko –
održivost je cilj, odgovornost su sredstva (ibid.). Mišljenja je da je odgovorni turizam u
principu optimističan, da je u njegovoj srži imperativ da turizam postane bolji; smatra da
svi oblici turizma mogu biti bolji i odgovorniji ako mi, pojedinačno i kolektivno,
preuzmemo odgovornost (ibid.).
Krippendorf je označio početak evolucije odgovornosti i etike u turizmu, u ranim
osamdesetim godinama svojim publikacijama (Isaac, 2014). Njegov je stav u to vrijeme
bio kontroverzan, pozivajući na „buntovne turiste i buntovne mještane“ (Krippendorf,
1987: 148) i otvoreno negirajući pretežno negativnu percepciju masovnog turizma za
održivu budućnost turizma (Isaac, 2013). Davne 1984. godine njegova knjiga Die
Ferienmenschen je izazvala znatne raprave oko turizma; 1987. godine je ista bila
prevedena na engleski jezik pod nazivom The Holiday Makers: Understanding the Impact
of Leisure and Travel (Gössling, Hall, Weaver, 2009). U knjizi zahtijeva ne regulaciju, već
promjenu životnog stila i ponašanja svih strana, zahtijeva humaniji oblik turizma (ibid.).
Arifhodžić (2014) smatra da upravo od tog razdoblja raste interes za odgovorni turizam,
pretežno kod organizacija čiji je cilj zaštita okoline. To potvrđuju brojne konferencije i
duboke diskusije na tu temu. Francis (2016) opisuje Krippendorfa i sada Goodwina kao
arhitekte modernog odgovornog turizma, Goodwinova djela opisuje kao izazovna i
nadahnjujuća štiva koja definiraju dnevni red za sljedeće desetljeće.
Odgovorni turizam definiran je u Cape Townu 2002. godine zajedno sa Svjetskim
summitom o održivom razvoju. Definicija s konferencije u Cape Townu je danas široko
prihvaćena i govori o „stvaranju boljih mjesta za život populacije i stvaranju boljih mjesta
16

za posjetitelje“ i kao takva ima sljedeće karakteristike (The Responsible Tourism
Partnership, 2020):
-
minimizira negativne ekonomske, ekološke i socijalne utjecaje;
-
donosi veće ekonomske koristi lokalnom stanovništvu i poboljšava dobrobit
zajednica domaćina, poboljšava radne uvjete i pristup industriji;
-
uključuje lokalne ljude u odluke koje utječu na njihov život i životne promjene;
-
daje pozitivan doprinos očuvanju prirodne i kulturne baštine, s ciljem održavanja
svjetske raznolikosti;
-
pruža ugodnije iskustvo turistima kroz značajnije veze s lokalnim ljudima i kroz
bolje razumijevanje lokalnih kulturnih, socijalnih i okolišnih pitanja;
-
pruža pristup fizički ugroženim osobama;
-
kulturološki je osjetljiv, stvara poštovanje između turista i domaćina i gradi
lokalni ponos i samopouzdanje.
Takav turizam zahtijeva da operatori, hotelijeri, vlade, lokalno stanovništvo i turisti
preuzmu odgovornost, poduzmu mjere da turizam postane održiviji (ibid.). Svjetsko
tržište putovanja usvojilo je definiciju odgovornog turizma s konferencije u Cape Townu
za svoj Svjetski dan odgovornog turizma što ohrabruje industriju da preuzme
odgovornost za činjenje turizma održivijim i pokaže svoju odgovornost (ibid.). Lokalne
zajednice mogu igrati važnu ulogu u napredovanju načela odgovornog turizma, održivog
razvoja i mira (Isaac, 2014). AITR organizacija (2020) piše kako odgovorni turizam
prepoznaje središnju ulogu domaće zajednice i njeno pravo da bude vođa razvoja
održivog i društveno odgovornog turizma za vlastiti teritorij. Ujedno ističu i da odgovorni
turizam djeluje na način da potiče pozitivne interakcije među turističkom industrijom,
lokalnom zajednicom i putnicima (ibid.).
Odgovorni turizam znači preuzimanje odgovornosti za postizanje održivog razvoja kroz
turizam. Riječ je o prepoznavanju važnih lokalnih ekonomskih, socijalnih i okolišnih
pitanja i njihovom rješavanju (Goodwin, 2016). Kako bi se postigla ravnoteža između
ovih triju dimenzija, Musaro (2013) navodi da odgovorni turizam treba pažljivo koristiti
resurse okoliša kako bi se osiguralo održavanje esencijalnih ekoloških procesa i očuvanje
prirodnih baština i biološka raznolikost. Nadalje, autor govori o tome kako odgovorni
turizam treba poštovati sociokulturnu autentičnost zajednica domaćina, očuvanje
njihovih tipičnih građevinskih struktura, kulturne baštine i tradicionalnih vrijednosti te
surađivati u cilju boljeg međukulturalnog razumijevanja (ibid.). AITO organizacija (2000)
ističe da su i organizatori putovanja, između ostalog odgovorni za poštovanje tuđih
mjesta i načina života. Svaki put kada organizator posluje, taj čin ima mogućnost učiniti
i dobro i štetu. Nažalost, svjesni smo kako je u prošlosti više puta šteta nadmašila dobro.
Svaki turizam potencijalno ima ekološki, socijalni i ekonomski utjecaj na uključeno
odredište. U cilju odgovornosti na svim trima navedenim razinama, organizacija je
predložila skup smjernica koje su namijenjene pomaganju kompanijama, kupcima i
lokalnim dobavljačima kako bi upoznali svoje zajedničke odgovornosti (ibid.):
-
zaštititi okoliš – floru, faunu i krajolik;
-
poštovati lokalne kulture – tradicije, religije i izgrađenih nasljeđa;
-
koristiti lokalne zajednice – i ekonomski i socijalno;
-
očuvati prirodne resurse – od ureda do odredišta;
17

-
minimizirati zagađenje – bukom, odlaganjem otpada i kongestijom.
Goodwin (2005) u svom članku ističe kako je Krippendorf prepoznao i shvatio da je
emancipacija turista bila moguća. Shvatio je kako turisti postaju sve zahtjevniji, tražeći
kontakt s drugim ljudima i samorealizaciju kroz kreativne aktivnosti, znanje i
doživljavanje razlike, kao i da ideje odgovornog turizma moraju biti što je više moguće
zarazne. Kada je u pitanju ponašanje turista, Isaac (2013) je mišljenja kako bi se
odgovorni turizam trebao baviti moralnom razinom svakog pojedinca uključenog u
turizam i ciljati na to da se izazove promjena u stavu i ponašanju turista. Postoji puno
raznolikih učinaka turizma, i dobrih i loših. Odgovorni turizam predložen je kao jedan od
načina maksimiziranja pozitivnih i minimiziranja negativnih utjecaja turizma. Smatraju
da je turistički doprinos odgovornom turizmu u literaturi pomalo zanemaren i da se
turisti često promatraju kao dio problema, a ne kao dio rješenja; da su često optuženi
da uzimaju predah od odgovornosti dok su na odmoru (Stanford, 2006). U vezi s tim,
Arifhodžić (2014) navodi da su „...odgovorni turisti, odnosno oni koji se najviše
pridržavaju principa koji vrijedi za odgovorni turizam, najsnažnija karika u lancu aktera u
ekoturističkom razvoju. Ova vrsta turista u područjima bogatim prirodnim nasljeđem
mogu biti ona snaga koja potiče proces odgovornog turizma“ i time objašnjava koliko su
turisti važan segment u postizanju tog cilja.

18

3 ZAŠTIĆENA PODRUČJA I PARKOVI
Pojam zaštićeno područje odnosi se na vrlo širok raspon vrsta upravljanja zemljištem i
vodama koje imaju određenu vrijednost za biološku raznolikost i očuvanje krajolika
(Biodiversity A-Z, 2014).
Stvaranje parkova i zaštićenih područja jedna je od najučinkovitijih strategija očuvanja
za zaštitu biološke raznolikosti. Zaštićena područja predstavljaju važnu zalihu prirodnog,
kulturnog i društvenog kapitala, donoseći tokove ekonomski vrijednih dobara i usluga
koje su od koristi društvu, osiguravaju sredstva za život i doprinose postizanju
Milenijumskih razvojnih ciljeva (Kelly i Ybarra, 2016). Zaštićena područja širom svijeta
obavljaju brojne funkcije. Od suštinskog značaja su za očuvanje biološke raznolikosti i za
pružanje vitalnih usluga ekosustava, poput zaštite sliva i tla i zaštite ljudskih zajednica
od prirodnih katastrofa (Hermoso, Abell, Linke i Boon, 2016). Jednim od najranijih
modernih zaštićenih područja smatra se Nacionalni park Yellowstone koji je 1872.
godine proglašen „javnim parkom ili ugodnim terenom za dobrobit i uživanje ljudi“. Prvi
pokušaj razjašnjenja terminologije zaštićenih područja napravljen je 1933. godine na
Međunarodnoj konferenciji za zaštitu faune i flore u Londonu (Phillips, 2008). Rezultat
toga su bile četiri postavljene kategorije: nacionalni park, strogi rezervat prirode;
rezervat faune i flore i rezervat u kojem je zabranjen lov i sakupljanje (ibid.).
Zaštićena područja su 1992. godine obuhvaćala samo četiri posto svijeta. Od 2016.
godine na osnovi podataka Svjetske baze podataka o zaštićenim područjima i izvještaju
o zaštiti planeta, 14.7 % svjetskih kopnenih i unutrašnjih vodnih područja koja pokrivaju
19,8 milijuna km2, 10.2 % priobalnih i morskih područja pod nacionalnom jurisdikcijom i
4.12 % svjetskih mora uključeni su u ukupno oko 217.000 zaštićenih područja (Cetas i
Yasue, 2017).
Najveća priča o uspjehu u očuvanju u 21. stoljeću je eksponencijalni rast zaštićenih
područja - primarni obrambeni mehanizam protiv gubitka biološke raznolikosti na Zemlji
(Earth.Org, 2019). Ova područja igraju ključnu ulogu u očuvanju dobrobiti koje priroda
ljudima donosi. Te pogodnosti, koje se često nazivaju uslugama ekosustava, uključuju
opskrbu hranom i svježom vodom, regulaciju poplava i suša i rekreacijske mogućnosti
(ibid.).
Zaštićena područja su kontroverzna i mnogima su od velike važnosti jer njihova
ograničenja u korištenju prirodnih resursa čuvaju biološke sustave koji će, u protivnom,
biti potrošeni, degradirani ili uništeni (Brockington i Wilkie, 2015). Rast zaštićenih
područja nastavit će se i tijekom 21. stoljeća, a postojat će i potreba za njihovim
učinkovitim upravljanjem jer sam čin rezervacije ne osigurava održavanje tih vrijednosti
i koristi dugoročno (Lockwood, Worboys i Kothari, 2012). Zaštićenim područjima mora
se aktivno upravljati u svrhu ispunjavanja ciljeva zbog kojih su uspostavljena. Biljke,
životinje, pejzaži, morski krajevi i ekosustavi suočavaju se s brojnim prijetnjama svom
zdravlju i integritetu (ibid.). Cilj određivanja i upravljanja bilo kojim zaštićenim
područjem je zajedničko očuvanje prirode s ekosustavskim dobrima i uslugama kao i
kulturnim vrijednostima (Kus-Veenvliet i Sovinic, 2008).
19

Rastom svjetske populacije i povećavanjem zahtjeva za prirodnim resursima, zaštićena
područja postaju sve više i važnija i ugroženija (Lopoukhine, 2008). Bez obzira jesu li ta
područja dobro zaštićena ili ne – a većina nije - sve se više suočavaju s vanjskim
prijetnjama koje je teško ili nemoguće kontrolirati, a te prijetnje će se pojačati tek u
sljedećim desetljećima (ibid.). Malo koji zaštićeni prostor imun je na jednu ili drugu vrstu
prijetnje – a mnoga su ranjiva na različite pritiske (Hockings, Stolton i Leverington, 2006).
Prijetnje zaštićenim područjima uključuju globalne uzrečice, povezane s klimatskim
promjenama, pitanja regionalnih razmjera kao što su fragmentacija staništa i lokalizirani
problemi poput krivolova, pretjeranog utjecaja posjetitelja i odlaganja otpada (ibid.).
Jedna od mreža zaštićenih područja za cijelu EU (uspostavljena u skladu s Direktivom o
staništima iz 1992. godine), čiji je cilj osigurati dugoročni opstanak najvrjednijih,
najugroženijih vrsta i staništa u Europi upravo je Natura 2000 (Biodiversity Information
System for Europe, b. d.). Mreža Natura 2000 trenutno se sastoji od više od 27300
zaštićenih područja, ukupne površine veće od milijun km2, obuhvaćajući gotovo 787800
km2 zemljišta (otprilike 18,4 % ukupnog kopnenog područja EU) i više od 251000 km2
mora (ibid.). Još jedan primjer takve mreže je Emerald Network koji se temelji na istim
principima i predstavlja širenje na zemlje koje nisu članice EU.
Potrebna su nam zaštićena područja zbog ogromne kulturne, ekološke, duhovne i
znanstvene vrijednosti i koristi koju ona donose društvu. Lopoukhine (2008) naglašava
kako zaštićena područja pružaju osnovnu važnost za život. Ističe da su to ekonomski
motori (jer omogućuju životni posao i sredstva za život kao tradicionalno odredište za
globalnu turističku industriju) i pružaju postavke za zdrav život i rekreaciju na otvorenom
(istraživanje zaštićenog područja pored razumijevanja prirode nudi i priliku za vježbanje
i obrazovanje; ona pružaju osjećaj avanture i izazova, uključujući samootkrivanje).
Zaštićena područja obično određuju nacionalne vlade, a osnova za njihovo imenovanje
može biti (Biodiversity A-Z, 2014):
-
nacionalna – određeno nacionalnim zakonodavstvom, kao dio sustava zaštićenih
područja uspostavljenih u zemlji radi ispunjavanja nacionalnih ciljeva i prioriteta.
Većina zaštićenih područja stvorena je na ovaj način;
-
regionalna – određena radi ispunjenja nacionalne obveze prema regionalnoj
konvenciji ili sporazumu koji je vlada zemlje potpisala – mogu se predstaviti
postojeća zaštićena područja ili nova zaštićena područja stvorena da ispune
takve obveze;
-
međunarodna – određena radi ispunjenja nacionalne obveze prema
međunarodnoj konvenciji ili sporazumu koji je vlada zemlje potpisala – zajedno
s područjima na regionalnoj razini, mogu se predstaviti postojeća zaštićena
područja ili nova zaštićena područja stvorena da ispune takve obveze.
Globalno, definicije CBD-a i IUCN-a su definicije koje se najviše koriste za pojam
zaštićenog područja (ibid.). Izričite zajedničke osobine dviju definicija su da je zaštićeno
područje označeno dogovorenim i razgraničenim granicama, kao i određeno i upravljano
u svrhu očuvanja (ibid.).
20

-
Konvencija o biološkoj raznolikosti je definirala zaštićeno područje kao
zemljopisno definirano područje koje je označeno ili regulirano i koje je uspjelo
postići posebne ciljeve očuvanja (Convention on Biological Diversity, 1992).
-
IUCN (2008) definira zaštićeno područje kao jasno definiran zemljopisni prostor,
prepoznat, posvećen i upravljan, pravnim ili drugim učinkovitim sredstvima, radi
postizanja dugoročne zaštite prirode s pripadajućim uslugama ekosustava i
kulturnim vrijednostima.
Kako bi se poboljšalo razumijevanje i promovirala svijest o zaštićenim područjima, IUCN
(1994) je razvio sustav od šest kategorija zaštićenih područja prema njihovom
primarnom cilju upravljanja:
-
strogi rezervat prirode – zaštićena područja, strogo postavljena za zaštitu
biološke raznolikosti i također moguća geološka/geomorfološka obilježja, gdje su
posjeti, uporaba i utjecaji ljudi strogo kontrolirani i ograničeni kako bi se
osigurala zaštita vrijednosti očuvanja (takva zaštićena područja mogu poslužiti
kao neophodna referentna područja za znanstveno istraživanje i praćenje);
-
prostor divljine – zaštićena područja, obično velika nepromijenjena ili blago
izmijenjena područja, zadržavajući svoj prirodni karakter i utjecaj, bez stalnog ili
značajnog ljudskog prebivališta, zaštićena i upravljana tako da očuvaju svoje
prirodno stanje;
-
nacionalni park – velika prirodna ili blizu prirodnih područja, namijenjena zaštiti
ekoloških procesa velikih razmjera, zajedno s komplementom vrsta i ekosustava
karakterističnih za to područje, također pružaju temelj za duhovne, znanstvene,
obrazovne, rekreacijske i rekreacijske mogućnosti;
-
prirodni spomenik ili obilježje – zaštićena područja, izdvojena radi zaštite
određenog prirodnog spomenika koji može biti kopneni oblik, more,
podmornica, geološka obilježja poput špilje ili čak živa značajka poput drevnog
groblja (obično su prilično mala zaštićena područja i često imaju veliku
posjetiteljsku vrijednost);
-
stanište/područje upravljanja vrstama – zaštićena područja čiji je cilj zaštita
određenih vrsta ili staništa, upravljanje odražava ovaj prioritet (brojna zaštićena
područja IV. Kategorije trebat će redovite, aktivne intervencije za ispunjavanje
potreba određenih vrsta ili za održavanje staništa, ali to nije uvjet kategorije);
-
zaštićeni krajolik/morski pejzaž – zaštićeno područje gdje je interakcija ljudi i
prirode tijekom vremena stvorila područje izrazitog karaktera sa značajnom
ekološkom, biološkom, kulturnom i slikovitom vrijednošću i gdje je očuvanje
integriteta ove interakcije od vitalnog značaja za zaštitu i održavanje područja i
njegove povezane prirode, kao i očuvanja drugih vrijednosti;
-
zaštićeno područje uz održivo korištenje prirodnih resursa – zaštićena područja
koja čuvaju ekosustave i staništa, zajedno s pripadajućim kulturnim
vrijednostima i tradicionalnim sustavima upravljanja prirodnim resursima
(općenito su velika, s tim da je veći dio područja u prirodnom stanju gdje je udio
pod održivim upravljanjem prirodnih resursa i gdje je neindustrijska upotreba
prirodnih resursa kompatibilna s očuvanjem prirode smatrana jednim od glavnih
ciljeva područja).
21

Zemlje širom svijeta imaju opsežne sustave zaštićenih područja koji se znatno razlikuju,
ovisno o nacionalnim potrebama i prioritetima i razlikama u zakonodavnim,
institucionalnim i financijskim resursima (Biodiversity A-Z, 2014). Sustav kategorija
zaštićenih područja IUCN-a je tipologija utemeljena na ciljevima upravljanja koja
dokumentira zaštićena područja i sve se više koristi u zakonima, politici i planiranju
(Dudley, Parrish, Redford i Stolton, 2010). U vezi s tim, Lopoukhine (2008) ističe da su
IUCN kategorije zaštićenih područja moćan alat za planiranje i snimanje zaštićenih
područnih sustava i, što je još važnije, također su filozofski okvir koji uspostavlja
kolektivnu viziju zaštićenih područja i određuje gdje se ona uklapaju u portofolio
dostupnih zaštitnih mjera.
3.1 Nacionalni parkovi
Nacionalni park je dio zemlje koji je država zaštitila kao sredstvo očuvanja kako
kopna/zemlje, tako i životinja koje su autohtone na području koje park obuhvaća (Pringle,
2017). Svrha nacionalnih parkova je brinuti o najboljim prirodnim područjima naše
zemlje i očuvati njihovu biološku raznolikost (Hammer, Mose, Siegrist i Weixlbaumer,
2016). Parkovi također nastoje promovirati hobije prema prirodi, istraživanju i
rekreacijskom korištenju prirode (ibid.). Vlade stvaraju nacionalne parkove kako bi
spasili i zaštitili prirodu, životinje i biljke na mjestima koja su posebno lijepa (Beissinger,
Ackerly, Doremus i Machlis, 2017). U nekim slučajevima žele zaštititi starosjedioce ili
sačuvati mjesta koja imaju povijesnu vrijednost (ibid.). Nacionalni parkovi postali su
izuzetno popularni jer ljudi u njima mogu činiti mnogo toga. Prije svega, mogu uživati u
prirodi i njenim visokim planinama, slapovima i prekrasnim jezerima. Neki žele otići i
vidjeti divlje životinje koje je moguće samo tu vidjeti; odlični su za uživanje u
aktivnostima na otvorenom, poput plovidbe, planinarenja ili kampiranja (Manning,
Anderson i Pettengill, 2017).
IUCN je definirao šest različitih kategorija zaštićenih područja, a pod drugu kategoriju su
svrstali nacionalni park. Na temelju članka 137. iz Zakona o zaštiti prirode FBiH
„Zaštićena područja Kategorije II su prostrana prirodna ili skoro prirodna područja,
izdvojena za zaštitu ekoloških procesa šireg ranga te relevantnih vrsta i ekosistema
karakterističnih za područje, koji predstavljaju osnovu za duhovne, naučne, edukacijske,
rekreacijske i turističke potencijale, kompatibilne sa zaštitom kulturnog i prirodnog
nasljeđa“ (Službene novine FbiH, 2013).
Ljudi posjećuju parkove s nekim ciljevima na umu. Ti su ciljevi vrlo osobni, ali u masi
predstavljaju i društvene ciljeve (Eagles i McCool, 2002). Jako je važno da planeri i
upravitelji parkova razumiju namjere posjetitelja jer parkovi i iskustva iz parkova pružaju
važan smisao života brojnim ljudima i to značenje je možda najvažniji suvenir koji
zadržava većina posjetitelja (ibid.). Parkovi i zaštićena područja predstavljaju bogat i
kompliciran niz ideja. Ideja da parkovi pružaju dobrobiti za fizičko i mentalno zdravlje još
uvijek je jaka tema u upravljanju parkovima (ibid.).
Jedna od najbitnijih mjera očuvanja najvažnijih dijelova prirode upravo je svrstavanje
određenog područja pod kategoriju „nacionalni park“. Početak formiranja nacionalnih
parkova započinje administracijom Nacionalnog parka Yellowstone, 1872. godine u SAD-
u. Yellowstone je od početka bio posvećen zaštiti resursa parka i pružanju mogućnosti
22

za uživanje posjetitelja. Formiranjem Nacionalnog parka Yellowstone uspostavljena je
temeljna ideja o zaštiti prirodno-kulturne baštine na posebno odabranim područjima
koja se danas nazivaju nacionalnim parkovima. Od tada se napori za očuvanje biološke
raznolikosti koncentriraju na uspostavljanje mreža parkova i rezervata kako bi se zaštitila
bioraznolikost ovih nalazišta (Pandey, 2020). Prvi nacionalni parkovi u Europi nastaju
nešto kasnije, i to: 1909. godine (Švedska); 1914. godine (Švicarska); 1918. godine
(Španjolska); 1922. godine (Italija).
Pored opažanja i posjećivanja prirode, neki od najznačajnijih načina provođenja turizma
su upravo atraktivno uređene pješačke staze, novi načini wellnessa u prirodi (selfness)
te promatranje divljega svijeta, tj. životinja u zaštićenim područjima. Nacionalni parkovi
nude jedinstveno iskustvo za promatranje svijeta oko sebe, u ovom slučaju divljih
životinja. Posjetitelji imaju nevjerojatnu priliku vidjeti kako određene životinje žive i
međusobno komuniciraju u svojim prirodnim domovima. Naravno, s tom privilegijom
dolazi i velika odgovornost. Naime, politika zaštićenih područja je držanje distance, tj. da
se životinje ne uznemiravaju – bez dodira, hranjenja. Kao primjer takvog parka može se
navesti Nationalpark Eifel koji se nalazi u selu Gemünd, Njemačka. Pored brojnih starih
gradova, sela koja su središte kulturnih događaja i muzeja, ovaj park je poznat po svojoj
promatračnici koja pruža poseban prirodni događaj za sve uzraste. Promatračnica je
posebno popularna u sezoni (rujan i listopad) kada su crveni jeleni usredotočeni na
pronalaženje partnera (Nationalpark Eifel, 2020). U tom periodu se može vidjeti njihovo
kretanje, tj. obitavanje na livadama, u dolinama i šumama, njihova zvona se čuju
kilometrima daleko što stvara poseban ugođaj (ibid.). Tijekom sezone u promatračnici
se nalaze stručni voditelji koji goste opremaju dvogledom, jastucima za sjedala i toplom
odjećom te odgovaraju na pitanja (ibid.).
S druge strane, pješačenje je najpopularniji način istraživanja prirodnih mjesta
nacionalnih parkova. Gotovo svi nacionalni parkovi nude izvrsne mogućnosti za šetnju i
planinarenje. Većina parkova ima nekoliko markiranih staza koje se kreću po dužini, a
obično se može birati između staza u skladu s razinom tjelesne spremnosti i vremenom
koje je na raspolaganju (Manning, Anderson i Pettengill, 2017). Kratke interpretativne
staze, poznate i kao staze prirode, pružaju informacije o prirodi i povijesti tog područja.
Izvrsne su za kratki 2-3 satni posjet parku.
Kao odličan primjer turističkog proizvoda zasnovanog na prirodi i samo prirodi može se
navesti Slovenija, odnosno novi zeleni trend u slovenskom turizmu koji je nazvan gozdni
selfness. Trend se zasniva na iskorištavanju prirodnih dobara i ljepota Cerkljanske
(zasnovan unutar LTO Laufar Cerkno) te uključuje prirodne materijale, resurse i lokalne
proizvode (Gozdni Selfness, 2018). Radi se o drukčijoj vrsti wellnessa koja proizlazi iz
svjesne odluke pojedinca da se brine o svojoj dobrobiti i zdravlju i koji se, za razliku od
postojećih selfness programa odvija u idiličnom prirodnom okruženju (ibid.).
Jedinstvenim šumskim iskustvom u obliku pješačenja nezahtjevnom uređenom
planinarskom stazom, sudionici na pojedinim tematski dizajniranim stajalištima
upoznaju iscjeliteljsku snagu prirode i opuštaju se uz pomoć stručnjaka s područja
meditacije, osobnog i duhovnog rasta, refleksologije i kulinarike (ibid.).
Iskustvo nacionalnog parka može biti sveto za očuvanje prirodnog okruženja i
poboljšanje ljudskog intelekta i blagostanja, ali ipak je sve više očigledno da čovječanstvo
23

i njegove raznolike tehnologije imaju veliki utjecaj, i pozitivan i negativan, na prirodno
okruženje i na multikulturalno društvo (Miller, Carter, Walsh i Peake, 2014). Tijekom
svog razvoja čovjek je koristio i zlostavljao prirodu, razvoj tehnologije i ekonomije je
rezultirao prekomjernim korištenjem i iskorištavanjem prirode (Wearing, Schweinsberg
i Tower, 2016). Autori ističu da su mjere, prvobitno postavljene za zaštitu ljudi od sila
prirode, postale sve neophodnije za zaštitu prirode od ljudi (ibid.).
Glavna funkcija nacionalnih parkova je zaštita rijetkih ekosustava i očuvanje biološke
raznolikosti. Prirodi se mora omogućiti slobodno razvijanje i ljudski utjecaj mora nestati
(Moharramnejad, Rahnamai i Dorbeiki, 2017). Nacionalni parkovi također imaju funkciju
obrazovanja i informiranja. Tu čovjek treba naučiti cijeniti i razumjeti prirodu, prepoznati
potrebu da se prema svom prirodnom okruženju ophodi pažljivo. Tek tada, na taj način,
nacionalni parkovi mogu igrati aktivnu ulogu u pozitivnom regionalnom razvoju prema
turizmu prilagođenom prirodi (ibid.).
Sustav nacionalnog parka od samih svojih početaka imao je važan i dinamičan odnos s
turizmom (National Park Service, 2019). Puno prije osnivanja Nacionalne parkovne
službe (NPS) 1916. godine, željezničke kompanije i prijevoznici doveli su posjetitelje i
trgovinu u parkove i pristupne zajednice. Međutim, danas, kako upravljanje turizmom i
destinacijama raste i postaje složenije, Nacionalna služba parka surađuje s putničkim i
turističkim sektorom na upravljanju odgovornim turizmom koji podržava očuvanje,
pruža visokokvalitetno iskustvo posjetiteljima i doprinosi vitalnosti zajednice (ibid.).
Prema Eaglesu (2002), turizam temeljen na prirodi djelomično je velika i rastuća svjetska
industrija, ovisno o atributima prirodnog okoliša i posebno nastaje u nacionalnim
parkovima i zaštićenim područjima. Autor ističe kako u velikoj mjeri ovisi o dvjema
temeljnim komponentama: odgovarajućoj razini kvalitete okoliša i odgovarajućoj razini
usluga potrošača (ibid.). Nacionalni parkovi sve se više prepoznaju kao važna uloga u
razvoju turističkih destinacija temeljenih na prirodi koje promiču učinkovito upravljanje
prirodnim resursima i socioekonomski razvoj (An, Markowski, Bartos, Rzenca i
Namiecinski, 2019). Kao takvi nacionalni parkovi igraju značajnu ulogu kao turističke
atrakcije u brojnim zemljama. U nekima su glavni skup turističkih atrakcija i temelj male,
ali često važne turističke industrije (Boyd i dr., 2018) dok su u drugim zemljama
nacionalni parkovi glavni ciljevi u turizmu koji se temelji na prirodi.
Jedan od osnovnih suvremenih problema je održavanje ravnoteže između razvoja
turizma i potrebe za očuvanjem vrijedne prirodne baštine i jedini način da se postigne
kompromis je održivi razvoj čija su načela ugrađena u strategije svih područja ekonomije,
uključujući turizam (Oleśniewicz, Pytel, Markiewicz-Patkowska, Szromek i Jandová,
2020). Međutim, niska društvena svijest o prijetnjama, kao i prihodi od turizma za
stanovnike regija privlačnih za turiste, značajno otežavaju upravljanje vrijednim
prirodnim područjima (ibid.). Nove potrebe i očekivanja turista temelj su za stvaranje
turističkih proizvoda koji su u skladu s principima održivog razvoja. Ti su principi toliko
bitni da se razvio koncept održivog turizma kako je definirano u Povelji za održivi turizam
(ibid.).
Zaštićena područja trebaju turizam, a turizmu su potrebna zaštićena područja. Iako je
preklapanje složeno i ponekad nepovoljno, turizam je uvijek kritična komponenta koju
24

treba razmotriti pri uspostavljanju i upravljanju zaštićenim područjima (Eagles idr.,
2018). Stoga, za upravljanje posjetima parkovima, s ciljem maksimiziranja pozitivnih
koristi i minimiziranja negativnih utjecaja na životnu sredinu, osmišljene su strategije
održivog turizma (ibid.).
Jako je važno postaviti upravljačke okvire i strategije u mjestima gdje se odvija turizam
kako bi se osiguralo podržavanje i održavanje prirodne i kulturne vrijednosti zaštićenog
područja (Eagles i McCool, 2002). Unatoč činjenici da nacionalni parkovi i druga zaštićena
područja uglavnom usvajaju proces održivog turizma, utvrđeno je da održivost na tim
područjima tek treba prakticirati. Poticaj za održive pokazatelje turizma proizlazi iz
percepcije da su gotovo sve destinacije, posebno prirodna područja, izložene riziku zbog
neadekvatne brige o dugoročnoj održivosti turističkih destinacija (Reihanian, Hin,
Kahrom i Binti Mahmood, 2015).

25

4  ANALIZA OKRUŽENJA
Ovo poglavlje sadržava opisane aspekte socijalno-ekonomske okoline Unsko-sanskog
kantona Federacije Bosne i Hercegovine koja u administrativno – teritorijalnom pogledu
pripada općini Bihać, na određenom broju aspekata koji će biti podijeljeni na
prostorno/zemljopisne, demografske, socijalno-kulturne, gospodarske te ekološke
dijelove.
4.1  Nacionalni park Una
Službene novine Federacije Bosne i Hercegovine, broj 44/08, 29. svibnja 2008. godine su
objavile Zakon o Nacionalnom parku Una, kojim se ujedno i osnovao NP Una.
Donošenjem spomenutog zakona, „uređuju se pitanja zaštite, unapređenja i korištenja
Nacionalnog parka „Una“ (u daljnjem tekstu: Nacionalni park), upravljanja Nacionalnim
parkom te propisuju prekršaji i određuju upravne mjere za nepoštivanje odredaba ovoga
Zakona“ (Službene novine Federacije BiH broj 44/08, 2008). Vlada Federacije BiH je
nedugo nakon proglašenja Zakona o Nacionalnom parku Una, u Službenim novinama
FbiH, 71/08, početkom 2009. godine, osnovala i registrirala Javno poduzeće Nacionalni
park „Una“ d.o.o., Bihać.
Na krajnjem zapadnom dijelu BiH, na području Unsko-sanskog kantona, spadajući pod
općinu Bihać, smješten je Nacionalni park Una – najveće zaštićeno prirodno područje
BiH koje jednim dijelom zahvaća dio teritorija Republike Hrvatske. Područje parka
pripada Unsko-koranskoj zaravni i prostire se „..dolinom gornjeg toka rijeke Une kao i
oko kanjona rijeke Unac, desne pritoke Une, sve do rječice Krke na zapadu“ (Nacionalni
park Una, 2020). Točnije, ovo područje predstavlja jedinstveni prirodni kompleks koji
obuhvaća kanjonski dio gornjega toka rijeke Une (uzvodno od Lohova), kanjonski dio
donjeg toka rijeke Unac (od njenog ušća u Unu, uzvodno od Drvarskog polja) te prostor
između Une i Unca (Federalno ministarstvo okoliša i turizma FBiH, 2011). Slika 4
prikazuje položaj Nacionalnog parka Una.

26

Slika 4: Karta Nacionalnog parka Una

Izvor: Nacionalni park Una, b. d.

Prostor je poznat po svojim arheološkim nalazištima i spomenicima te specifičnom
položaju s obzirom da se nalazi na granici s trima klimatskim područjima: kontinentalno
područje, planinsko područje i mediteransko područje. Spomenuta klimatska područja
se udružuju i kao rezultat nastaju meteorološke pojave (Kozarević, 2010). Rijeka i okolica
nacionalnog parka su jako značajne za lokalno stanovništvo. Stoljećima su lokalni
stanovnici koristili taj prostor za ribolov, lov, šumarstvo i poljoprivredu. Vlada i strani
posjetitelji posljednjih su godina na te prostore uveli neke nove aktivnosti poput
turizma, rekreacije, znanstvenih istraživanja i obrazovanja.
Park obuhvaća površinu od 19.800 hektara, u režimu stroge i ciljane zaštite nalazi se
13.500 hektara dok je 6.300 hektara pod režimom razvoja. Zakon o Nacionalnom parku
Una (Službene novine Federacije BiH broj 44/08, 2008) uspostavlja:
-
područje stroge i usmjerene zaštite;
27

-
područje usmjerenog razvoja koje uključuje područje u granicama Nacionalnog
parka koje nije obuhvaćeno zonom stroge i usmjerene zaštite.
Važno je napomenuti da su na dijelovima stroge i usmjerene zaštite utvrđene zone
(ibid.), i to:
-
zona 'A', u kojoj se omogućuje poljoprivreda i šumarstvo;
-
zona 'B', u kojoj se omogućuje ribolov, uzgoj ribe i rafting.
Zakonom o proglašenju, sukladno prijedlozima Studije izvodljivosti NP Una, određene su
zone unutar Nacionalnog parka Una: zona Una – Unac (zona stroge zaštite); zona
Štrbački buk – Lohovo (zona stroge i usmjerene zaštite); zona Krka – Martin Brod – Unac
(zona stroge i usmjerene zaštite) i zona Klisa – Kulen Vakuf – Martin Brod (zona
korištenja). Zone predstavljaju područja stroge i usmjerene zaštite (Federalno
ministarstvo okoliša i turizma FBiH, 2011).
4.2 Rijeka Una
„...samo lebdim, sav prosjan tom Unom, tim neviđenim čudom, za koje bi jedino znao
reći ljepota, ljepota, malo mi očiju da gledam, malo mi pluća da dišem“ (Kulenović, 1998:
315).
Rijeka Una je bila inspiracija i nadahnuće brojnim pjesnicima, slikarima i putopiscima.
Prirodni biser i neokrnjena priroda nikoga nisu ostavili ravnodušnim. Prema legendi, Una
je dobila ime baš po svojoj ljepoti. Njenu univerzalnost i jedinstvenu ljepotu prepoznao
je i rimski legionar koji je bio toliko oduševljen kad je stigao do rijeke da je rekao „Una“
što u prijevodu znači „jedna jedina“ (Spahić, Korjenic i Hrelja, 2014).
Izvor rijeke Une, poznatiji kao Vrelo Une (koji je 1968. godine bio zaštićen kao hidrološki
spomenik prirode), izvire na skoro 400 m nadmorske visine u Republici Hrvatskoj, točnije
u ličkom dijelu Zadarske županije - u mjestu Donja Suvaja, u blizini mjesta Srb. Sliv rijeke
Une uglavnom se prostire na području Bosne i Hercegovine dok manje područje
obuhvaća dio susjedne Republike Hrvatske (Korjenić, Sivac i Banda, 2017). Vrelo Une je
jedno od najdubljih i najmoćnijih krških izvora na tim područjima. Posljednjim
istraživanjem se došlo do 248 metara dubine, ali dno nije dosegnuto. Put rijeke Une, dug
212,5 km završava u blizini mjesta Jasenovac gdje se ulijeva u rijeku Savu, godišnje
donoseći oko 8 milijardi kubnih metara vode. Glavne pritoke rijeke Une su Sana, Unac,
Krušnica i Klokot.
Unikatnost Une predstavlja njena iznimna dužina sedrotvornog toka, mnoštvo pratećih
prizora te posebni oblici kotlina i klisura kanjonskog tipa, uzvodno i nizvodno od Martin
Broda te nizvodno od Štrbačkog buka (Parkovi Dinarida, b. d.). Najveća vrijednost ovog
područja su sedrene kaskade korita Une. Nalaze se gotovo preko cijelog toka Une, a
glavne kaskade su Martin Brod i Štrbački buk. Utvrđeno je kako je starost najmlađih
sedrenih formacija u blizini izvora Une 3000 godina dok se vjeruje da su neka sedra stara
čak 300000 godina.
28

Za gradove Bihać, Martin Brod, Kulen Vakuf, Ripač, Bosansku Krupu, Bosansku Otoku,
Bosanski Novi, Kostajnicu, Kozarsku Dubicu i Dvor na Uni je važnost rijeke Une
neprocjenjiva i uz nju je lakše preživjeti. U tim gradovima danas ima više od 700000 ljudi
na teritoriju oko rijeke Une, što je preko 9.368 km2. Upravo lokalno stanovništvo svake
godine 17. svibnja obilježava rođendan svoje rijeke – „Dan rijeke Une“. Una, najčistija i
po mišljenju mnogih, najljepša rijeka u BiH, može se pohvaliti svojom „bijelom
zastavom“ (prvom u BiH, a trećom u svijetu). Naime, 11. rujna 2013. godine organizacija
Global Under Water Awarness Association (GUWAA) Nacionalnom parku Una dodijelila
je bijelu zastavu koja simbolizira čistoću vode, mora, rijeka i jezera.
4.3 Prirodna baština
Izraz resurs odnosi se na svaku kvalitetu ili supstancu koju ljudi vrednuju jer ima
mogućnost ispunjavanja potrebe ili želje (Mayhew, 2015). Tijekom posljednjih 25
godina, mnoštvo kriza s prirodnim resursima izazivalo je javnu, političku i akademsku
pozornost. Prirodni resursi su očigledno poliglotna skupina, u rasponu od mineralnih
tvari do usluga globalnih biogeokemijskih ciklusa, a analitičari većinom tretiraju
mineralne i ekološke resurse kao dva prilično različita i odvojena predmeta ispitivanja
(Rees, 2017).
UNESCO definira prirodnu baštinu kao prirodne značajke, geološke i fiziografske
formacije i razgraničena područja koja čine stanište ugroženih vrsta životinja i biljaka i
prirodna vrijedna mjesta sa stajališta znanosti ili očuvanja prirodnih ljepota. Dok autori
Frost i Laing (2015) navode da se baština, konvencionalno podijeljena između prirodne
i kulturne, odnosi na ono što mi bilo kao društva ili pojedinci – želimo zaštititi i sačuvati
za buduće generacije. Ideja zaštićenih područja za prirodno nasljeđe rasprostranjena je
širom svijeta, a gotovo sve zemlje percipiraju vrijednost kako u njihovoj upotrebi u
turizmu i rekreaciji, tako i u njihovoj ulozi u oblikovanju nacionalnog i regionalnog
identiteta (ibid.). Prema autorici McDowell (2016) baština se može shvatiti kao
agregacija mitova, vrijednosti i baština utvrđenih i definiranih potrebama društava u
sadašnjosti.
Nacionalni park Una štiti i čuva širok izbor posebnosti, od izvanredne flore i faune do
šuma i slapova rijeke te kulturnih i arheoloških znamenitosti. Ključni dio vodenog
bogatstva svakako čine tri bisera – tri rijeke koje krase NP Una: Una, Unac i rječica Krka
na zapadnoj strani. Rijeke čine izniman spoj geoloških i hidroloških krških pojava,
vodopada, visokih kanjona, bukova i sedrenih barijera (Korjenić, Sivac i Okerić, 2017).
Kada se govori o prirodnom bogatstvu, neizbježno je spomenuti i dragulje ljepote koje
predstavljaju slapovi i kaskade po kojima je NP Una poznat: veliki slap u Martin Brodu,
Štrbački buk, Troslap, Dvoslap i Ripački slap. Na slapovima Martina Broda i Štrbačkog
buka voda se urušava preko nekoliko malih i velikih padova i slapova gradeći jedinstvene
sedrene formacije karakteristične za ovu ljepotu (Clancy, 2017) i to su upravo
najposjećenije i najprivlačnije posjetilačke zone.

29

Štrbački buk
Uz granicu Hrvatske i Bosne i Hercegovine, Una se spušta niz Štrbački buk koji je ujedno
i jedna od najveličanstvenijih prirodnih atrakcija rijeke Une. Zahvaljujući svojoj izuzetnoj
ljepoti i visini, Štrbački buk je nezaobilazno odredište svih ljubitelja raftinga i polazna
točka jednog od najatraktivnijih raftinških dijelova na Uni. Štrbački buk se sastoji od
nekoliko slapova među kojima je najviši i najimpresivniji vodopad u Nacionalnom parku
visok 24,5 metra, „... a njegov postanak se vezuje za tektonska pomjeranja i stvaranje
sedrenih naslaga“ (Nacionalni park Una, 2020). Slika 5 pokazuje kako se rijeka velikom
brzinom spušta niz stjenovitu površinu zahvaljujući ogromnoj snazi protoka vode,
stvarajući lijepi bijeli zid koji, zasigurno, oduzima dah svakom promatraču.
Slika 5: Štrbački buk

Izvor: Nacionalni park Una, b. d.

Martin Brod
Martin Brod je zapravo velika kaskada, odnosno mjesto koje se nalazi u podnožju
kanjona gdje se rijeka Unac ulijeva u Unu. Sedra je na ovom mjestu stvorila brojne
kanale, brzace i male otoke, kao i nekoliko većih kaskada od kojih najveća iznosi otprilike
55 metara (ibid.). Ove prirodne kaskade godinama predstavljaju jedinstveno blago,
privlače znatan broj ne samo entuzijasta prirodne ljepote, već i ribara i umjetnika koji
inspiraciju za svoja umjetnička djela traže na Uni (ibid.). Slika 6 prikazuje najviše oblike
hidrološke raznolikosti i cjelokupno prirodno nasljeđe Bosne i Hercegovine. Ova pojava
rezultat je dugogodišnjih procesa taloženja sedre ili taloženja kalcijevog karbonata.

30

Slika 6: Martin Brod

Izvor: Nacionalni park Una, b. d.

Tome u prilog govori i činjenica da je Nacionalni park Una poduzeo odgovarajuće mjere
i inicijative kako bi se najveća prirodna bogatstva tog područja (Štrbački buk i kompleks
slapova u Martin Brodu) upisali na UNESCO-vu listu zaštićenih područja. Nacionalni park
Una je vrlo poznat po svojoj specifičnoj flori i fauni, u njemu su mnogobrojne životinje i
biljke našle svoje utočište. Prema istraživanju koje je 2009. godine proveo Državni zavod
za zaštitu prirode, na području NP Una utvrđeno je 898 vrsta flore i faune (325
životinjskih vrsta; 397 biljnih vrsta) i 23 vrste lišajeva. Brojni od njih su endemični dok
postoje i neke vrste koje su ugrožene u regiji.
Sisari
Grupa sisara se može pohvaliti dvjema endemičnim vrstama: runati voluhar (Dinaromys
bogdanovi) koji je oromediteranski endem i alpski voluharić (Microtus multiplex) koji je
istočnoalpski endem (Nacionalni park Una, 2020). Kada se govori o sisarima, oko 60
njihovih vrsta se nalazi u NP Una (ibid.):
-
9 vrsta kukcojeda (Insectivora)
-
16 vrsta šišmiša (Chiroptera)
-
13 vrsta zvijeri (Carnivora)
-
3 vrste parnoprstaša (Arctiodactyla)
-
17 vrsta glodavaca (Rodentia)
-
1 vrsta dvojepuzaca (Lagomorpha)
Ptice
Na prostorima ovog zaštićenog područja zabilježeno je malo više od 120 vrsta ptica. Iako
nije zabilježena niti jedna endemska vrsta, jako je važno napomenuti da postoje rijetke,
ugrožene i zaštićene vrste koje obitavaju na ovim prostorima. Neke od njih su: Tetrijeb
31

(Tetrao urogallus); Lještarka (Tetrastes bonasia); Kosca (Crex crex); Suri orao (Aquila
chrysaetos) i Sivi sokol (Falco peregrinus) (ibid.).
Ribe
U gornjem toku rijeke Une, u njenim smaragdno-zelenim vodama, obitava 15 vrsta riba
iz četiriju redova i šest porodica (ibid.). Najveća važnost se pridaje vrsti potočne
pastrmke (Salmo trutta) i lipljenu (Thymalsus thymallus). NP Una se može pohvaliti
dvjema endemskim vrstama: mladica (Hucho hucho) i plotica (Rutilus pigus). Što se tiče
rijetkih vrsta ističu se sljedeće: Peš (Cottus gobio) te Dvoprugasta uklija (ibid.).
Flora
Uz rijeku Unu raste 177 vrsta ljekovitog bilja i 105 potencijalno ljekovitih, jestivih,
vitaminskih i aromatičnih biljnih vrsta (ibid.). Unska zvončika (Campanilla unensis)
predstavlja posebnu i unikatnu biljku koja je ujedno i endem i koja je ime dobila po rijeci
Uni. Još jedan primjer endemske biljke je i bosanska perunika (Iris reichenbachii Heuffel
var. Bosniaca) koja je zapravo endem centralnih i jugoistočnih Dinarida (ibid.).
Na području rijeke Une i njenog priobalja zabilježeno je još 75 vrsta leptira i 12 vrsta
gmazova iz dvaju redova (kornjače i ljuskaši) (ibid.). Može se reći kako je Nacionalni park
Una dokaz ostvarene simbioze flore i faune u izravnoj vezi s kulturom i tradicijom ljudi
koji obitavaju na ovim prostorima od najstarijih vremena do danas (Vlasak, 2018).
4.3.1 Aktivnosti u prirodi
Zaštićena područja, uključujući nacionalne parkove, danas su u svijetu atraktivni sadržaji
za vanjske aktivnosti, rekreaciju i turizam. Parkovi i rekreacija na otvorenom postaju sve
važniji u suvremenom društvu. Nacionalni parkovi su ljudima od vitalnog značaja: nude
otvorene, zelene prostore u našem svijetu koji se stalno razvija, oni povlače iz užurbanog
života koji vode mnogi od nas; štite divlje životinje i druge elemente prirodnog okoliša,
kao i povijesne i kulturne resurse koji su važni pokazatelji društva (Manning, Anderson i
Pettengill, 2017).
Rekreacijom se smatraju aktivnosti koje pojedinci provode u slobodno vrijeme.
Rekreacija može uključivati pasivno ili aktivno sudjelovanje u pojedinačnim ili grupnim
sportovima, kulturnim funkcijama, uvažavanje prirodne i ljudske povijesti, neformalno
obrazovanje, putovanja radi užitka, razgledavanja i zabave (Marques, Reis, Menezes i
Salgueiro, 2017). Sukladno navedenom, autori Talmage, Anderson i Searle (2018)
definiraju rekreaciju na otvorenom kao dobrovoljno sudjelovanje u slobodnim
aktivnostima koje se odvijaju na otvorenom i obuhvaća interakciju ljudi s prirodnim
okruženjem. Upravo nacionalni parkovi mogu ponuditi najjasniju manifestaciju važnosti
parkova i rekreacije na otvorenom. Ujedno, rekreacija na otvorenom nudi zdravo i
zadovoljavajuće slobodno vrijeme, intiman kontakt s vanjskim okruženjem; mogućnosti
povećanja obiteljske solidarnosti; uživanja i uvažavanja našeg prirodnog okoliša i
kulturne baštine i bezbroj drugih koristi (ibid.).
S obzirom na važnost parkova i rekreacije na otvorenom, potrebno je dobro razmisliti o
upravljanju tim mjestima i aktivnostima. Iako su parkovi i rekreacija na otvorenom usko
32

povezani pojmovi, previše rekreacije ili neprimjerene rekreacijske aktivnosti mogu
ugroziti integritet parkova i mogu pogoršati kvalitetu rekreacijskog iskustva. Jasno je da
se nacionalni parkovi trebaju koristiti za javno uživanje, ali oni se također trebaju čuvati.
Everhart (2019) navodi da su nacionalni parkovi uspostavljeni za dvije, često
natjecateljske svrhe: zaštititi važne prirodne i kulturne resurse i ponuditi javnosti priliku
za korištenje i uživanje u tim područjima. Autor je mišljenja da voditelji rekreacije u
parkovima i na otvorenom moraju biti osjetljivi na ta pitanja i pronaći načine upravljanja
parkovima i rekreacijom na otvorenom koji uravnotežuju napetost svojstvenu
dvostrukoj misiji parkova – očuvanju i korištenju (ibid.).
Kao tipovi rekreacije i aktivnosti u NP Una, mogu se izdvojiti:
-
rafting, kajak i kanu;
-
ronjenje;
-
biciklizam;
-
planinarenje;
-
ribolov.
Rafting, kajak i kanu
Rafting je natjecateljski sport u kojem je cilj kretati se nizvodno riječnim brzacima
koristeći napuhan splav. Smatra se ekstremnim sportom koji je iznimno izazovan i rizičan
te zahtijeva puno grupnog rada. Sve raftinške utrke provode se na prirodnim riječnim
tokovima koji vode kroz brzace. Dvije najpopularnije raftinške etape na ovim prostorima
su: Štrbački buk – Lohovo i Kostela – Grmuša. Usluge raftinga na području NP Una nude
mnogobrojne agencije koje se bave tom aktivnošću, čiji broj svake godine raste. Svaka
od tih agencija ima izuzetno sposobne i obučene vodiče čiji je posao sigurnost. Vodič je
odgovoran za promatranje i „čitanje“ rijeke unaprijed te određivanje najbolje rute kroz
brzace. Neke od najpopularnijih raftinških agencija na prostorima ovog zaštićenog
područja su: UNA RC Kiro rafting; Una Aqua Centar; RC Discover Bihać te Una Regata
Sport Bijeli. Rafting na vodama Une može se isprobati u razdoblju od ožujka do listopada.
Kajakaštvo, s druge strane, predstavlja sportsko-rekreativnu aktivnost gdje sportaši
sjede (u kajaku) ili kleče (u kanuu) te se pokreću uz pomoć vesla koje drže u rukama.
Kajakaštvo i rafting su najpopularnije i najtraženije aktivnosti u NP Una.
Ronjenje
Ronjenje se uglavnom provodi zbog privlačnosti nevjerojatnog podvodnog svijeta.
Ronjenje na rijeci Uni je stupnjevano u intervalu 1- 5 (Nacionalni park Una, 2020):
-
1. i 2. stupanj se preporučuju za početnike;
-
3. stupanj se preporučuje za napredne ronioce;
-
4. i 5. stupanj se preporučuju isključivo za iskusne ronioce.
Jedan od načina ronjenja je upravo speed river diving koji predstavlja aktivnost
izmišljenu upravo u Nacionalnom parku Una, a uključuje ronjenje u brzo tekućim
vodama (divljim rijekama) te borbu s riječnim strujama i barijerama (ibid.). Podvodni
svijet rijeke Une posjeduje znatan broj potopljenih speleoobjekata što su dokazale i
prethodne speleoronilačke ekspedicije. Nacionalni park Una se pobrinuo i za ovu
33

aktivnost osigurati obučene instruktore, za sve one koji se zanimaju za podvodni svijet
smaragdne rijeke.
Biciklizam, pješačenje, planinarenje
Biciklizam je odličan način za izlazak i druženje u nacionalnim parkovima, najbolji način
za vidjeti prekrasan krajolik i otkrivanje novih mjesta. Biciklisti se mogu voziti u
posjetiteljskim zonama gdje su označeni putevi i staze, uživati u iznimnoj bioraznolikosti
i posjetiti brojne kulturno-povijesne znamenitosti. U NP Una rade i postepeno
pripremaju nove staze za bicikliste kako bi im se omogućio prolazak pokraj najljepših
dijelova parka i time izbjegao put za motorna vozila (ibid.). Park nudi mogućnost
iznajmljivanja bicikala u centru za informacije, na samom ulazu u posjetiteljske zone.
Prizori rijeke, vidikovci, priroda i puno više na prostorima NP Una za lokalno su
stanovništvo i posjetitelje nezaobilazno odredište za boravak u prirodi, šetnje i
planinarenje.
Ribolov
Na osnovi opširnih terenskih istraživanja ribarsko-gospodarska osnova općine Bihać je
izgrađena 2002. godine. Udruga građana sportskih ribolovaca je organizacija koja
trenutno upravlja cijelim potezom Une i Unca na području općine Bihać. Snažna i obično
kristalno čista, duboka rijeka svoje nepogrešive boje i gotovo jedinstvene strukturalne
raznolikosti privukla je mnoge na sportsko-rekreativni ribolov. Za ljubitelje mušičarenja,
na području NP Una organizira su tri revira, upravo za tu tehniku ribolova (ibid.):
-
Revir 1. Martin Brod – dug je 7,5 km i tu se nalazi jedinstven dio mušičarskog
revira „Unac“ koji je dug 900 metara;
-
Revir 1B. Kulen Vakuf – dug 1,5 km;
-
Revir 3. Bjelila – Loskun – dug 4 km.
Također, formirana su još četiri revira za druge dvije tehnike ribolova: metodu
varličarenja s umjetnim mamcem i metodu s vodenom kuglicom uz maksimalno tri suhe
mušice (ibid.):
-
ribolovni revir 2 Ćelije – Klisa, dužine 14,5 km;
-
ribolovni revir 4 Dvoslap, dužine 5,5 km;
-
ribolovni revir 1A Gečet, dužine 3 km;
-
ribolovni revir 5 Očigrije, dužine 1,7 km.
Zaključak je kako nacionalni parkovi doprinose mentalnom i fizičkom zdravlju nacije. Oni
pružaju mjesto za bijeg, avanturu, uživanje, nadahnuće i promišljanje, a koriste ih
milijuni ljudi. Također, značajan su dio prirodne zdravstvene usluge i nadopunjuju
mogućnosti dostupne u područjima prirodne ljepote i drugim zelenim površinama.
4.4 Kulturno-povijesna baština
Studije kulturne baštine Srednjoeuropskog sveučilišta su definirale kulturnu baštinu kao
fizičke artefakte (kulturna dobra) i nematerijalne atribute grupe ili društva koji su
naslijeđeni iz prošlosti. Drugim riječima, kulturna baština je koncept koji predstavlja
34

most između prošlosti i budućnosti uz primjenu određenih pristupa u sadašnjosti (ibid.).
Povijesna baština su prirodni i fizički resursi koji doprinose razumijevanju i uvažavanju
povijesti i kulture nekog geografskog prostora (Benhamou, 2020). Kulturna i povijesna
baština igraju veliku ulogu u razvoju turizma. Njihovi predmeti donose profit i značajno
utječu na gospodarski razvoj (ibid.).
Područje Nacionalnog parka Una iznimno je bogato kulturno-povijesnim lokalitetima.
Bogata arheološka nalazišta, kulturni spomenici, kule, tvrđave i gradovi dokaz su da je
područje nastanjeno još od prapovijesti, preko antičkih vremena i srednjeg vijeka pa sve
do danas (Studija izvodljivosti NP Una, b. d.). Svakako su najzastupljeniji prapovijesni
lokaliteti vezani uz brončano i željezno doba, među kojima se ističu vinska naselja i
gradine koje se nalazi na naglašenim geostrateškim mjestima (Nacionalni park Una,
2020). Jedni od najznačajnijih su upravo sljedeći:
-
Srednjovjekovni grad Orašac;
-
Stari bosanski grad Ostrovica;
-
Osmanska utvrda Havala.
Srednjovjekovni grad Orašac
Tvrđava iz osmanskog razdoblja smještena je u naselju Orašac. Grad su sačinjavale zidine
koje su i dandanas djelomično očuvane kao i srednjovjekovna kula visoka osam metara
(Redžić, 2018). Dogradnja grada se dogodila 1703. i 1730. godine. U periodu osmanske
vladavine tvrđavom je vladao dizdar, skupa sa 60 vojnika i zapovjednika (ibid.). Važno je
napomenuti da su na tom području, davne 1833. godine, instalirana tri topa.
Stari bosanski grad Ostrovica
Srednjovjekovna utvrda smještena u blizini Kulen Vakufa. Njen nastanak datira iz kraja
14. i početka 15. stoljeća, razdoblja kada su na tim prostorima vladali Frankopani
(Kreševljaković, b. d.). Važno je napomenuti kako je ova tvrđava uvrštena na listu
nacionalnih spomenika i da je već nekoliko puta bila obnovljena (ibid.).
Osmanska utvrda Havala
Nasuprot gradiću Ostrovici, preko doline rijeke Une i grada Kulen Vakufa, nalaze se
ostatci stare utvrde Havale. Havalu je u 17. stoljeću sagradio sultan Ahmed III. Zidine su
se sastojale od kamenih vrata i jedne tabije, a istočna strana bila je okružena pet metara
visokim i jednim metrom širokim zidom (Kulen Vakuf, b. d.). Iznad glavnog ulaza se
nalazila džamija čiji mihrab je još uvijek vidljiv, na glavnim ulaznim vratima nalazio se
mesdžid, a lijevo od ulaza bile su dvije kule (ibid.). Kroz stoljeća Havala je bila strateški
važna utvrda. Nadzirala je most preko Une, Kulen Vakufa i ceste s desne strane rijeke
koja je povezivala Liku i Dalmaciju s ostalim dijelovima šire regije (ibid.).
Kao važan dio kulturno-povijesne baštine, odnosno etnografije, izdvajaju se
mnogobrojni mlinovi koji su od davnina služili za mljevenje žita. Na ovim prostorima su
pretežno mlinovi vertikalnog osovinskog prijenosa koji za svoj rad koriste snagu vode
potoka ili dijelova vodotoka rijeke Une (Nacionalni park Una, 2020). Pored mlinova tu su
i bučnice. Njih je svega nekoliko i većinom služe za prezentaciju tradicije mlađim
35

generacijama i turistima. Naime bučnice danas nazivaju „ekomašinama“ koje ponosno
predstavljaju sistem pranja tkanina na prirodan način, tj. uz pomoć snage vode bez
pomoćnog oruđa (ibid.).
Važan dio ovog tipa baštine svakako su i sakralni objekti različitih vjera i kultura. Na ovim
prostorima su takvi objekti u većinskom broju. Neki od njih su: Džamija Sultana Ahmeda
I, Džamija Duljci, Džamija Orašac, Džamija Klisa, Manastir Rmanj, Crkva sv. Trojice i Crkva
Rođenja Presvete Bogorodice.
4.5 Turizam u brojkama
Godina 2019. za Nacionalni park Una je bila još jedna u nizu uspješnih. Naime, zabilježen
je porast u svim dijelovima poslovanja, a potražnja za obilazak područja NP Une sve više
raste. Prema procjenama, povećanje se trebalo dogoditi i 2020. godine, i to za čak 30 %
u odnosu na 2019. godinu, no nažalost pandemija (Covid 19) je to spriječila. U evidenciji
ovog zaštićenog područja zabilježeno je oko 119.000 posjeta s plaćenom određenom
uslugom nacionalnom parku što ukazuje na porast od 22 % u odnosu na 2018. godinu
koja se iskazala kao rekordna godina po broju posjetitelja (Program rada JP NP ''UNA'',
2020). Zabilježen je i porast vlastitih prihoda za 62 % u odnosu na 2018. godinu. Važno
je napomenuti kako je preko 80 % ovog zaštićenog područja „otvoreno“, odnosno
„slobodno“ za posjet, tj. ne vodi se evidencija ulaska i kretanja posjetitelja. Na osnovi
tog podatka predviđa se kako je realna procjena ostvarenih posjeta u 2019. godini
između 150.00 i 135.000 (ibid.). Slika 7 je grafički prikaz ostvarenog broja evidentiranih
posjeta 2011. – 2019. godine dok slika 8 prikazuje ostvarene vlastite prihode JP NP „Una“
u istom vremenskom periodu (ibid.).
Slika 7: Broj evidentiranih posjeta u periodu 2011.-2019. godine

Izvor: Program rada JP NP „UNA“, 2020
Slika 8: Vlastiti prihodi JP Nacionalni park „UNA“ d.o.o. Bihać ostvareni u periodu
2011.-2019. godine
36

Izvor: Program rada JP NP „UNA“, 2020

Iz grafova je vidljivo kako su posjeti počeli brojkom nešto višom od 3.000. Veliki „bum“
se događa 2013. godine kada dolazi do porasta posjeta za skoro 200 % kada je
zabilježeno oko 30.000 posjeta. Od tada broj posjeta iz godine u godinu raste.
4.6 Infrastruktura
Infrastrukturu predstavljaju svi sagrađeni objekti i sustavi tehničke prirode koji su u
privatnom ili državnom vlasništvu, koji osiguravaju socijalno-političko, ekonomsko i
komunikacijsko djelovanje društva. Čine ju prometnice, kanalizacija, telekomunikacijska
mreža i energetska mreža. Općina Bihać ima izuzetno povoljan geoprometni položaj,
međutim na postojećoj prometnoj infrastrukturi treba dosta poraditi. Značajnije
cestovne prometnice koje prolaze općinom Bihać (asfaltirane, ali dosta njih treba
obnoviti i dograditi su sljedeće (Studija izvodljivosti NP „Una“):
-
međunarodne – E71 Karlovac-Bihać-Split i E761 Bihać-Bosanski Petrovac-Ključ-
Jajce;
-
magistralne – M4-2 Velika Kladuša-Cazin-Bihać, M14 Bihać-Bosanska Krupa-
Bosanski Novi i M5 Bihać-Bosanski Petrovac-Ključ, M14-2 Bosanski Petrovac-
Bosansko Grahovo-Knin.
Cestovne prometnice značajnije za područje NP Una u lošijem su stanju i potrebne su im
drastične promjene i ulaganja (ibid.). One su sljedeće: R408 Drvar-Martin Brod-Kulen
Vakuf-Orašac-Dubovsko (nije u potpunosti asfaltirana) i R408b Vrtoče-Kulen Vakuf-Donji
Lapac (u potpunosti neasfaltirana). Općina Bihać je svojom Unskom prugom povezana
jadranskim lukama Split, Šibenik i Zadar sa Zagrebom te preko Bosanskog Novog s Banja
Lukom i Sarajevom (ibid.). U interesu NP Una je da se spomenuta pruga pretvori u
putničko-turističku. Cilj je obnoviti i dotjerati željezničke postaje koje već postoje (Una,
Martin Brod, Kulen Vakuf i Štrbački Buk) kako bi tijekom turističke sezone bila aktualna
37

prometna relacija Split (Šibenik, Zadar)-Knin-Bihać, odnosno Zagreb-Bihać-Knin-Split
(ibid.). U vlasništvu općine Bihać se nalazi i jedna mala zrakoplovna luka koja se obično
koristi u sportske i turističke svrhe. Na njoj je također potrebno dosta raditi kako bi
jednom poslužila za razvoj putničkog i gospodarskog prometa (ibid.).
Od javnih linija prijevoza koristi se autobus koji svaki dan vozi liniju Bihać-Kulen Vakuf.
Što se samog parkinga tiče, samo ulaz broj 3 „Ćelije“ posjeduje manji prostor za
parkiranje vozila za posjetitelje. Pored njega, ulaz automobilom u Nacionalni park Una
omogućava i ulaz broj 1 „Gorjevac“, međutim bez mogućnosti parkiranja. Ostala tri ulaza
u Nacionalni park Una su uglavnom pješačko-biciklistički ulazi. Važno je dodati da se
jedan od najboljih kampova u Bosni i Hercegovini nalazi upravo uz rijeku Unu. Kamp ima
svoju plažu, jako dobro uređene parcele s priključcima (struja, sanitarni blok te kuhinjski
prostor) te jako dobro uređene prostore za kamp-kućice.
Brigu oko upravljanja, održavanja i korištenja sistema vodosnabdijevanja i kanalizacije
vodi poduzeće „Vodovod“ d.o.o. Bihać. Njihov zadatak je crpljenje, kondicioniranje i
distribucija vode te odvođenje oborinskih i fekalijskih voda kroz nedovršeni kombinirani
kanalizacijski sustav (JP Vodovod d.o.o. Bihać, b. d.). Opskrba vodom na ovom području
se izvodi crpljenjem vode pet izvorišta: Klokot, Toplica, Ostrovica, Privilica i Žegar te
jednog bunara u Gati (ibid.). Centralni vodovodni sistem je jedna velika tehnološka
cjelina koja uključuje gradsku zonu i nekoliko prigradskih naselja, a zastupljena su i tri
odvojena lokalna sustava (ibid.):
-
Ostrovica – Kulen Vakuf – Donji Lapac;
-
Toplica – Klisa –Orašac;
-
nedovršeni sustav Gata.
Projektna dokumentacija za kanalizacijski sustav (izgrađen manjim dijelom prije rata)
prognozira mješoviti tip odvodnje oborinskih i otpadnih voda kroz glavne kolektore: A0
i B0 (ibid.). Bihać, kao i cijeli prostor Bosne i Hercegovine je slabo pokriven internetom.
Dobar signal imaju tek neki kafići i bolji hoteli. U Bihaću je omogućena fiksna i mobilna
telefonija (BH Line; BH Mobile) te BIHAMK internetska mreža za prijenos podataka.
Turistička infrastruktura osnova je razvoja turizma i korištenja postojećih destinacijskih
resursa (Jovanović i Ilić, 2016). Uključuje veliki broj usluga, neophodnih kako bi se
zadovoljile potrebe turista i povećalo zadovoljstvo tijekom boravka na destinaciji (ibid.).
Što se tiče smještajnih objekata/kapaciteta, na ovom području prevladavaju kampovi i
apartmani. Svi objekti se nalaze u prirodi i jako su popularni kod turista jer pružaju
domaćinski ugođaj posjetiteljima. Neki od njih su: Vila „Nana“; Prenoćište „Saraj“;
Pansion „Sara“; „Vila Una Dvoslap“; Apartman „Panorama“. S druge strane, postoje i oni
koji pored prenoćišta nude i hranu (bosansku tradicionalnu hranu): RC „Una Unique“;
Turistički centar DISCOVER; Bistro „Džisrikebir“; Eko selo „Natura art“.
Kada se govori o prijemu gosta, Nacionalni park Una ima pet označenih ulaza za
posjetitelje (Nacionalni park Una, 2020):
-
ulaz br. 1 Gorjevac – makadamski put na ovom ulazu nije namijenjen/prilagođen
za široka i niska vozila; ulaz je namijenjen za rekreativne svrhe;
38

-
ulaz br. 2 Ćukovi – strogo je zabranjen ulaz motornim vozilima, staza je pješačko-
biciklističkog tipa;
-
ulaz br. 3 Ćelije – dozvoljen je putnički promet (automobili i minibus) dok je većim
autobusima zabranjen pristup na ovom ulazu;
-
ulaz br. 5 Martin Brod – staza je pješačko-biciklističkog tipa;
-
ulaz br. 6 Lohovo – najbliža točka i ulaz u nacionalni park Una; staza je pješačko-
biciklističkog tipa.
Važno je napomenuti kako ulaz br. 2 Ćukovi predstavlja početak tematske poučne staze
koju su nazvali „Putevima prošlosti“ (staza je označena s 11 poučnih natpisa o kulturnoj
baštini NP Una). Ulaz br. 6 Lohovo ima informativno-kontrolni centar na kojem se ne vrši
naplata ulaznica dok se na ulazu br. 3 Ćelije može naći ulazno-kontrolni punkt, tj.
informativni natpis koji sadrži sve osnovne informacije ove zone (ibid.). Nažalost, ovo
područje
je
iznimno
siromašno
novonastalim
turističkim
atrakcijama
(tematskim/adrenalinskim/zabavnim parkovima, golf-igralištima, učinkovito smišljenim
rutama, prostorima za posjetitelje..) koje su ključne za privlačenje posjetitelja i, naravno,
uspješnu sezonu. Ovom prostoru nedostaju prostori/programi za sportski turizam,
kvalitetno označene i atraktivne biciklističke staze/putevi, ronilački centri te ostali
atrakcijski sadržaji, pažljivo vođeni, s ciljem kvalitetnog, održivog i dugoročnog
orijentiranja na sve zahtjevnijem tržištu.

39

5 BENCHMARKING
U ovom poglavlju će se istražiti statistički položaj i turistička ponuda Nacionalnog parka
Plitvička jezera i Nacionalnog parka Una kako bi se utvrdilo koja od turističkih atrakcija
ima bogatiju turističku bazu. Njen utjecaj se ispituje u smislu organizacije i upravljanja,
kvalitete usluga, turističkih brojki, razvoja infrastrukture, obrazovanja i istraživanja.
Benchmarking je sustavni postupak za identificiranje i primjenu bolje ili najbolje prakse
(Proctor, Rudinger, Young, Sarovar, Blume-Kohout, 2017). Cilj benchmarkinga je
razumjeti i procijeniti trenutni položaj tvrtke ili organizacije u odnosu na najbolju praksu
i identificirati područja i načine poboljšanja performansi (ibid.). Na ovaj način
benchmarking pomaže objasniti procese koji stoje iza izvrsnih performansi. Kad se
lekcije naučene iz vježbe vrednovanja primjenjuju na odgovarajući način, one
omogućavaju poboljšane performanse u kritičnim funkcijama unutar organizacije ili u
ključnim područjima poslovanja (ibid.).
5.1 Benchmarking analiza turizma Nacionalnog parka Plitvička jezera i
naučene lekcije za Nacionalni park Unu
Plitvička jezera su najpoznatiji i najpopularniji nacionalni park u Hrvatskoj. Proglašen je
prvim nacionalnim parkom u Hrvatskoj 8. travnja 1949. godine i već je 1979. godine
upisan na UNESCO-vu listu svjetske baštine (Jerić, 2018). Područje nacionalnog parka
Plitvička jezera se rasprostire na površini nešto manjoj od 300 km2 (ibid.). Nacionalni
park predstavlja jedinstveno prirodno područje sa specifičnom krškom hidrografijom
neizmjerne vrijednosti za prirodu te bogatom florom i faunom (Barešić i Bronić, 2017).
Plitvička jezera se nalaze na granici između dvaju klimatskih područja, pomorskog i
kontinentalnog, gdje se susreću alternativni vlažni morski zrak i kontinentalne zračne
struje (ibid.).
Nacionalni park Plitvička jezera ima dobro razvijenu turističku infrastrukturu koja
uključuje 118 postelja u istoimenom turističkom naselju. Privatni smještaj upravlja s
3.854 smještajnih postelja (Turistička zajednica općine Plitvička Jezera, 2019). Prema
podacima TZO-a Plitvička Jezera smještajni kapaciteti (hoteli: Jezero, Plitvice, Bellevue,
Macola i Lyra) imaju na raspolaganju 1.096 postelja, od toga 488 soba i 22 apartmana.
Druge smještajne kapacitete ovog područja sačinjava 136 enota u kampu Borje, zatim
ugostiteljski objekti koji raspolažu s 251 krevetom, učenički dom koji ima 56 raspoloživih
postelja, pastoralni centar koji raspolaže 51 krevetom te hosteli koji raspolažu sa 104
kreveta (ibid.).
Minimalna duljina boravka turista u hotelima je 1,2 dana; privatni smještaj, kamp i hostel
– 1,6 dana; ostali ugostiteljski objekti 1,3 dana (ibid.). Zabilježeno je 127,887 dolazaka i
176,385 noćenja 2019. godine (ibid.). Prema podatcima TZO-a Plitvička Jezera, struktura
gostiju (turistički promet po državama) zapaža se kako najviše noćenja ostvaruju turisti
iz Japana (12,386 noćenja), zatim slijede turisti iz Tajvana (10,814); Republike Koreje
(7,544); Kine (5,407); Hrvatske (5,329); Njemačke (3,378); Italije (2,859); Francuske
(2,835) i Austrije (2,192).
40

S druge strane, Nacionalni park Una u 2019. godini ima zabilježenih 119.000 posjeta (za
22 % više posjeta u odnosu na prethodnu 2018. godinu), broj noćenja (apartmani i
kampovi u NP Una) nije evidentiran zbog nerazvijenog sustava evidencije posjetitelja NP
Una te svih smještajnih kapaciteta koji se u njemu nalaze (Program rada JP NP „Una“,
2020). Isto tako, nigdje nije zaveden broj ležaja i apartmana koji se nalaze unutar ovog
područja nego samo već prethodno spomenuti nazivi. Nije napravljena struktura gostiju,
ali je nađen jpodatak kako je najviše gostiju iz arapskih zemalja.
U nacionalnom parku Plitvička jezera postoji nekoliko različitih turističkih programa, a
većina uključuje vožnju električnim brodom na jezeru Kozjak. Turisti mogu pješačiti po
parku markiranim stazama ili se voziti u turističkim vozilima (Jerić, 2018). Trenutačno
najpopularnije aktivnosti u Nacionalnom parku Una su muharenje i rafting. Ovo je
geografsko područje pogodno za određene turističke aktivnosti (ribolov, promatranje
ptica, šetnja, kanu, biciklizam, avanturistički turizam, team building programe itd.).
Prirodni elementi Nacionalnog parka Una mogu poslužiti kao osnova za razvoj
avanturističkog turizma. Kada se govori o marketingu, odnosno promoviranju svojih
prirodnih vrijednosti i proizvoda za posjetitelje, može se primijetiti da je Nacionalni park
Plitvička jezera dosta aktivan na tom području (obavještavanje posjetitelja, promocije
agencija, promocijski tjedni za ulaznice itd.) dok je, s druge strane, Nacionalni park Una
slabije razvijen u tom pogledu. Tablica 1 ukratko navodi neke od glavnih razlika ovih
dvaju nacionalnih parkova (Šutić i Ružić, 2013):
Tablica 1: Razlike Nacionalnog parka Plitvička jezera i Nacionalnog parka Una
Nacionalni park Plitvička jezera
Nacionalni park Una
duga tradicija–- osnovan 1949. godine;
novi na tržištu – od 2008. godine;
masovni turizam;
u NP Una ne postoji takva vrsta turizma
koja uzrokuje uništavanje prirode;
odličan menadžment – dobra organizacija
parka, označene staze i ulazi;
nedovoljna organizacija (ne postoje točne
statistike o posjetiteljima, svi ulazi nisu
pokriveni kontrolom te posljedično – nisu
sve karte plaćene);
razvijena
rekreacija
te
drugi
oblici
turizma, kao npr. ekoturizam i obrazovni
turizam;
mogućnosti za razvoj avanturističkog
turizma, ekoturizma, rekreacije/sporta;

41

Nacionalni park Plitvička jezera
Nacionalni park Una
organizirana turistička ponuda – suradnja
s više od 900 turističkih agencija, agenata
i turoperatora;
nedovoljno
turističkih
aktivnosti
–
najpoznatije su Una regata, kanu i rafting;
sami se financiraju;
ovisi o stranim fondovima, projektima i
državi;
nepostojanje vodenih sportova;
od samog početka jako zastupljen rafting
na vodi te kajak;
zabranjen ribolov;
dozvoljen ribolov – organizirani ribolovni
revir;
ulažu u marketinške aktivnosti – ažurirana
internetska stranica, različite turističke
brošure, perspektive, karte i turistički
paketi;
nedostatak financijskih sredstava – slabo
ulaganje
u
marketinške
te
druge
aktivnosti;
turistički brend – dobro poznat na
domaćem
i
inozemnom
turističkom
tržištu;
nije prepoznat na inozemnom tržištu –
nedostatak marketinških aktivnosti;

Konkurentnost turističke destinacije na globalnom tržištu najviše je povezana s različitim
poslovnim elementima turističke ponude, uključujući broj i kvalitetu smještaja i
restorana, prirodne i kulturne baštine, stanje infrastrukture kao i gostoprimstvo,
zakonska rješenja koja reguliraju turističke aktivnosti, dostupnost i turističku
signalizaciju (Marković, Pejnović i Boranić, 2015). Sa svim svojim svojstvima, nacionalni
parkovi Plitvička jezera i Una predstavljaju specifične i jedinstvene prirodne komplekse
u svijetu čiji prirodni resursi, osim turizma, mogu zadovoljiti obrazovne i znanstveno-
istraživačke potrebe posjetitelja.
Udaljenost između ovih dviju turističkih atrakcija je samo 40 km jedne od druge, imaju i
vrlo slične, gotovo identične, prirodne karakteristike kao što su flora i fauna, ali ipak
postoji velika razlika u pogledu upravljanja i organizacije turizma te organizacije i razvoja
specifičnih turističkih usluga. Procjena raznolikosti prirodnih resursa i turističke ponude
dvaju posebnih geografskih područja, Nacionalnog parka Una smještenog u zapadnom
42

dijelu BiH i Nacionalnog parka Plitvička jezera smještenog u središnjem dijelu Hrvatske,
pokazala je da ova dva nacionalna parka imaju jedinstvenu lokaciju kao i indekse
biološke raznolikosti koji predstavljaju čvrsto tlo za razvoj konkurentskih prednosti za
specifične oblike turističke ponude na međunarodnom tržištu kao što su ekoturizam,
turizam utemeljen na prirodi i održivi razvoj prirodnih resursa.
Prilikom uspoređivanja nacionalnih parkova (Una i Plitvička jezera) očito je da su
Plitvička jezera više neovisna kao zaštićeno područje, sama sebe financiraju i stvaraju
sve potrebne prihode kroz turističke aktivnosti (Vukadin, 2016). S druge strane,
Nacionalni park Una ovisi o državi, međunarodnim projektima itd. Naravno, na
spomenutu razliku utjecaj ima dugogodišnja tradicija Nacionalnog parka Plitvička jezera
– 71 godina dok, s druge strane, Nacionalni park Una postoji na turističkom tržištu tek
devet godina. Iz komparativne analize konkurentnosti ovih turističkih odredišta vidljivo
je da je najslabija dimenzija turističke ponude u slučaju Nacionalnog parka Una povezana
s ponudom dodatnih usluga u pogledu kapaciteta smještajnih objekata te turističke
ponude/aktivosti. Trenutni smještaj kao i same turističke aktivnosti bi se trebale
povećati kako bi se zadovoljile stvarne potrebe turističkog tržišta za ovom posebnom
atrakcijom.
Za razvoj turizma na području Nacionalnog parka Una je potrebna precizna strategija
održivog razvoja i promocije turizma te dovršavanje turističke ponude kako bi se
nacionalni park afirmirao kao konkurentna turistička destinacija koja uključuje politiku
ulaznih cijena, unaprjeđenje marketinških aktivnosti, poboljšanje kvalitete turističkih
objekata, obuku osoblja, proširenje postojeće i razvoj nove prateće infrastrukture,
uključujući smještajne i ugostiteljske objekte, kao i bolju organizaciju prostornog
planiranja područja (Hrelja, Drešković, Mirić i Avdić, 2015). Da bi se razvio održivi turizam
u Nacionalnom parku Una, potrebno je izvršiti segmentaciju tržišta i odabir ciljnih
skupina za koje je potrebno prilagoditi turističku ponudu.
Također je potrebno pratiti turističke tokove i trendove u regiji zbog relativno malog
turističkog tržišta u BiH. Promotivne aktivnosti i preporuke prijatelja i obitelji (tzv.
marketing usmenog oglašavanja) imaju presudan utjecaj na prepoznavanje brenda
među međunarodnim turistima koji su izvor financijskog kapitala potrebnog za održivi
razvoj (ibid.).

43

6 SWOT analiza
U ovom poglavlju putem SWOT analize napravljena je procjena četiriju aspekata,
odnosno kombinacije snage, slabosti, mogućnosti i prijetnji za turizam u zaštićenom
području. Ova analiza je okvir koji se koristi za procjenu konkurentske pozicije kompanije
i za razvoj strateškog planiranja – procjenjuje unutrašnje i vanjske faktore, kao i trenutni
i budući potencijal. Autor Sarsbay (2016) piše da je osnovni cilj SWOT analize pomoći
organizacijama da razviju potpunu svijest o svim faktorima koji su uključeni u donošenje
poslovne odluke. SWOT analiza Nacionalnog parka Una je prikazana u Tablici 2.
Tablica 2: SWOT analiza Nacionalnog parka Una
PREDNOSTI:
-
status zaštićenog prostora
-
unikatno prirodno nasljeđe
-
bogata kulturno-povijesna baština
-
pogodna klima i geografski položaj
-
poprilično sačuvana prirodna okolina
-
tradicionalni stil života
-
veliki poticaj lokalnom stanovništvu
od turizma u smislu stvaranja
prihoda
-
gostoljubivost lokalnog stanovništva
-
dobre mogućnosti za šetnju, vožnju
biciklom, ribolov i rekreaciju/sport
-
održavanje
manifestacija
(Una
regata)
-
bogata flora i fauna
SLABOSTI:
-
nedostatak suradnje s lokalnim ponuđačima te
slaba uključenost domaćina u turizam
-
neadekvatna odnosno nerazvijena infrastruktura
-
nedostatak javnog prijevoza i parkinga
-
nedostatak stranih turista
-
nedostatak strategija koje bi osigurale promociju
i konkurentnost na tržištu zaštićenih područja
-
nedostatak ljudskog kadra i nedovoljno obučen
kadar
-
nedostatak sredstava za realizaciju planova,
upravljanje i zaštitu prirode
-
nerazvijenost sustava za evidenciju posjetitelja
-
nerazvijena turistička ponuda
-
neuređene staze za šetnju i biciklizam
44

PRILIKE:
-
brendiranje područja NP-a
-
sve
veća
potražnja
turizma
u
zaštićenim područjima
-
suradnja javnog i privatnog sektora u
turizmu
-
kreiranje produkata – programa koji
se temelje na tradiciji i kulturi tog
područja
-
uključenost u razne nacionalne i EU
projekte (kao izvor financiranja)
PRIJETNJE:
-
neočekivani porast turizma
-
niske plaće za zaposlenike
-
odlazak radne snage
-
jako slaba razina ulaganja u održavanje parka
-
pandemija  (Covid 19)
-
nedostatak zakona iz oblasti NP-a i zaštićenih
područja
-
ljudske aktivnosti koje ugrožavaju prirodnu
okolinu
-
blizina drugih turističkih zaštićenih područja

Prednosti
Kao veliku prednost mora se istaknuti status zaštićenog područja (velika potražnja) –
naime, segment turista koji se zanimaju za prirodni turizam odnosno turizam u
zaštićenim područjima je iz godine u godinu sve veći. Geografski položaj, pogodna klima
te unikatna priroda su neke od glavnih snaga nacionalnog parka. Regija ima ugodno
vrijeme i klimu, jedinstveni ekosistem, veliku biološku raznolikost i vrijednu divljač. To
određuje doseg poduzeća do ciljanog tržišta i osigurava laku dostupnost. Naime,
područje Nacionalnog parka Una ima izuzetno povoljan geografski položaj – nalazi se
neposredno uz granicu s Republikom Hrvatskom te trenutno rade na uspostavljanju
putnog pravca (dijagonalno od Bihaća do Sarajeva) koji će spajati zapadnu Europu s
Bliskim istokom što će svakako pozitivno utjecati na već postojeći geoprometni položaj
(grad Bihać, b. d.). S druge strane, klima je povoljna (umjereno planinski tip) –
karakteristike su topla i suha ljeta te hladne zime s puno padalina – umjerena vlažnost,
umjerene temperature, znatna osunčanost bez jakih vjetrova (grad Bihać, b. d.) što
predstavlja veliku prednost ovog područja u smislu razvoja selektivnih oblika turizma.
Nacionalni park Una je turistička destinacija s unikatnom prirodom te raznovrsnim
bogatstvima kao što su prirodne atrakcije među koje spada rijeka Una koja slovi za jednu
od najljepših i najčišćih rijeka u Europi (nazivaju je još i „Suzom Europe“); netaknuta
45

priroda riječne doline, smaragdni brzaci , moćni slapovi – Štrbački Buk i Martin Brod koji
čekaju na upis na UNESCO-vu listu zaštićenih područja; jedinstvene lokalne kulture ljudi
te kulturno-povijesna baština (grad je imao važnu ulogu za vrijeme austro-ugarskog
carstva te kasnije II. svjetskog rata); mogućnosti za šetnju, vožnju biciklom, ribolov te
rekreaciju. Sve nabrojane stavke pogoduju Nacionalnom parku Una za pridobivanje
posjetitelja jer, kao što je prethodno spomenuto, segment turista koji potražuju
prirodna zaštićena područja s tradicijom koju žele vidjeti te probati (hrana, kultura..) iz
godine u godinu raste. Opće je poznato da je na prostoru grada Bihaća Nacionalni park
Una najveći turistički potencijal koji već sada daje veliki poticaj lokalnom stanovništvu u
smislu stvaranja prihoda od turizma. Važno je napomenuti da bi upravo lokalno
stanovništvo imalo veliku korist od razvoja turizma na području Nacionalnog parka Una
– u smislu zapošljavanja lokalnog stanovništva te još većih prihoda od posjetitelja.
Održavanje manifestacije Una regata svake godine predstavlja prednost ovog područja
u smislu održavanja tradicije te unikatnosti ovog zaštićenog područja. Svake godine na
ovoj manifestaciji se okupi veliki broj ljudi i sve je medijski popraćeno što svakako ide u
prilog ovom nacionalnom parku i njegovoj prepoznatljivosti na turističkom trgu.
Gostoljubivost i toplina lokalnog stanovništa su također prednosti s kojima se ovo
područje može pohvaliti. Turisti u svojim komentarima sami navode hranu, prirodu te
gostoprimstvo kao najveće prednosti općenito Bosne i Hercegovine. S druge strane,
lokalno stanovništvo razumije da se sve temelji na turistima, njihovu putovanju,
istraživanju atrakcija te korisničkoj usluzi. U osnovi, trude se pomoći i uslužiti turiste, da
posjetitelji uživaju u svom boravku te da se što dulje zadrže upravo u njihovom kraju.
Slabosti
Pored činjenice da je Nacionalni park Una bogat prirodno-kulturnim bogatstvima i da je
veliki potencijal, turizam još nije dovoljno razvijen na tom području. Jedna od glavnih
slabosti je upravo nepovezanost, nedovoljna uključenost i slabo promoviranje lokalnih
ponuđača i domaćih proizvoda, s kojim se ovo područje može pohvaliti, a to su između
ostalog i: kulturno-povijesno bogatstvo, tradicija naroda, poznata tradicionalna kuhinja,
tradicionalna narodna nošnja itd. Od sljedećih slabosti važno je napomenuti i nedovoljno
razvijenu odnosno neadekvatnu infrastrukturu koja predstavlja problem ovom području.
Naime, problem predstavljaju putevi i staze kojima je potrebna obnova i modernizacija
da bi bile korisne za turizam te parking za automobile i autobuse (ulazi u NP Una su
uglavnom temeljeni na pješačko-biciklističkim stazama, međutim ovakvom prostoru su
nužno potrebni prostori za parking za posjetitelje). Pored parkinga te pokojeg mjesta za
odmor i osvježenje bilo bi potrebno organizirati i autobusnu liniju koja će svaki dan voziti
na relaciji Bihać – Nacionalni park Una (svi dijelovi parka) što je trenutno nemoguće iz
razloga jer autobus ne može koristiti sve ulaze u Nacionalni park Una – te se zbog toga
može reći da za sada nedostatak javnog prijevoza predstavlja slabost ovog područja. Iako
su ulazi u Nacionalni park Una većinom temeljeni na pješačko-biciklističkim stazama, ni
to polje nije savršeno. Treba dosta poraditi na uređenju i moderniziranju tih staza te
njihovom mapiranju.
Nerazvijenost sustava za evidenciju posjeta te evidenciju dolazaka/odlazaka turista u
smještajnim kapacitetima i nedovoljan broj zaposlenih odnosno obučenog kadra su jedni
od važnijih problema s kojim se NP Una suočava. Naime, trenutno u Nacionalnom parku
46

Una postoje ulazi na kojima se ne vodi evidencija ulaz/izlaz posjetitelja – što znači da
Nacionalni park Una nema potpuni nadzor nad kretanjem posjetitelja ovim zaštićenim
područjem. Isto tako, nigdje ne postoji zabilježen točan broj smještajnih kapaciteta
(ležaja, kampova, privatnih apartmana..) što odražava veliku slabost i neorganiziranost
ovog područja. Generalno najveći problem ovog područja predstavlja nerazvijena
turistička ponuda, odnosno nedostatak strategija za pridobivanje turista te nedostatak
financijskih sredstava za realizaciju planova, upravljanje i zaštitu prirode. Trenutna
ponuda Nacionalnog parka Une je jako siromašna te jako slabo promovirana. Najveća
slabost kod ove točke je nepostojanje ciljnih skupina te programa prilagođenih njima.
Turisti pored unikatne prirode priželjkuju i dodatne stvari, to jest događaje da ih zabave
i da svoj odmor provedu što je kvalitetnije moguće. Naravno, uzroci određenih slabosti
su, nažalost, kao što je već spomenuto – slaba financijska sredstva što konkretno utječe
na slabo ulaganje u očuvanje parka te u ljudski kadar.
Prilike
Prilike su usko povezane s nabrojanim slabostima. Ovdje se nastoji orijentirati ponajprije
na održivi turizam povezivanjem lokalnih ponuđača stvaranjem novih turističkih
proizvoda/ponuda za ciljne grupe posjetitelja koje će uključivati sve ono što Nacionalni
park Una predstavlja (prirodu, vodu, tradiciju, rekreaciju, uživanje). Uz to je obvezno,
kao što je navedeno, promoviranje navedenih kvaliteta na domaćem i inozemnom
tržištu. Iz godine u godinu veća potražnja na tržištu turizma za zaštićenim područjima te
njihovom unikatnom prirodnom predstavlja najveću priliku Nacionalnog parka Una. Sve
veća potražnja za prirodom, rekreacijom na otvorenom te pratećim sadržajima stvara
nove mogućnosti prihoda za ovo područje. Suradnja javnog i privatnog sektora je jedna
od mogućih prilika Nacionalnog parka Una – koja je od ključnog značaja za opstanak. S
time se slažu i Ujedinjeni narodi koji su 2015. godine istakli kako je suradnja javnog i
privatnog sektora presudna za postizanje ciljeva održivog razvoja. Brendiranje područja
nacionalnog parka predstavlja važnu priliku za ovo zaštićeno područje. Naime,
destinacijsko brendiranje je jedna od aktivnosti koje se odnose na destinacijski
marketing – usmjeren na promociju turističke destinacije izgradnjom povezanog brenda.
Svrha svega toga je dati destinaciji vrijednost kako bi je turisti ili posjetitelji mogli
prepoznati i ujedno dijeliti identitet marke. Naravno, najveći naglasak stavljen je na
uključenje Nacionalnog parka Una u razne projekte – u smislu izvora financiranja te bolje
prepoznatljivosti parka.
Prijetnje
Potencijalnu prijetnju predstavlja neočekivani nagli porast turizma u ovom području
zbog nespremnosti na takav čin i pitanja održivog turizma. U slučaju turističkog „buma“
sve navedene točke slabosti (nerazvijena infrastruktura, nedostatak zaposlenih,
nerazvijen sistem evidencije i kontrole u zaštićenom području itd.) dovele bi do
pomutnje u smislu djelovanja i rada na ovom prostoru – a time bi se dovelo u pitanje i
održivi turizam. Svakako, trenutna svjetska prijetnja pa tako i prijetnja ovog područja je
pandemija (Covid 19). Naime, NP Una, kao i brojni drugi parkovi, bio je zatvoren jedno
vrijeme upravo zbog pandemije. Po otvorenju nadali su se boljoj situaciji, međutim do
toga nije došlo – otkazana je najpoznatija internacionalna manifestacija Une (koja se
obilježava svake godine) – Una Regata. Iako je već izdvojen nedostatak kadra kao
47

slabost, ovdje se može navesti odlazak istog tog kadra iz države kao prijetnja. Niske plaće
zaposlenih, nepostojanje mogućnosti daljnjeg obrazovanja za rad u turizmu te jako
malen broj zaposlenih (bez radnog naziva, koji skupno rade na svim projektima), mogući
su razlozi odlaska ljudskog kadra iz države. Naravno, brojne ljudske aktivnosti i nepažnja
posjetitelja koja šteti parku spadaju među prijetnje kao i slaba financijska sredstva za
ulaganje i održavanje nacionalnog parka – kao što je već spomenuto. Nažalost, u ovom
zaštićenom području javlja se nedostatak zakona iz područja nacionalnog parka i
zaštićenih područja te nepostojanje dovoljne kontrole posjetitelja, njihovog kretanja i
njihovog ponašanja – što predstavlja veliku prijetnju za održavanje prirode. Kao prijetnja
navodi se blizina drugih zaštićenih područja (konkurencija), kao na primjer Nacionalni
park Plitvička jezera koji uspješno posluje još od 1949. godine i jako je poznat te isto tako
ima razvijeniji sustav organizacije, promocije i turističke ponude.

48

7 EMPIRIJSKO ISTRAŽIVANJE
U ovom diplomskom radu korišteno je empirijsko istraživanje kako bi se dobilo stručno
mišljenje o razvoju turizma i održivosti turističkih/sportskih aktivnosti i događaja na
području Nacionalnog parka Una. Sa šest dubinskih intervjua ciljno su određene skupine
ljudi (dva predstavnika javnog sektora; tri predstavnika privatnog sektora te jedan
predstavnik sektora nevladinih organizacija – različite starosti i različitih djelatnosti na
području Nacionalnog parka Una). Željelo se steći profesionalni uvid u djelovanje i rad
ovog zaštićenog područja. Cilj je bio usporediti primarne podatke dobivene na ovaj način
sa sekundarnim i tako prikazati realniju sliku nacionalnog parka Una. Njihovim
mišljenjem pokušali smo doći do zaključka je li Nacionalni park Una na pravom putu k
održivosti te je li dovoljno kreativan u pridobivanju posjetitelja ili je ipak vrijeme da se
učine određeni koraci naprijed.
7.1 Polazišta, uzorak i metoda rada
Svaki istraživački projekt sastoji se od nekoliko faza. Započinje izborom teme za
proučavanje i završava nalazima, odnosno rezultatima istraživanja. Za istraživanje je
izabrana metoda polustrukturiranog intervjua zbog svoje prilagođenosti istraživanju
područja percepcije i mišljenja ispitanika o složenim i ponekad osjetljivim pitanjima i
omogućavanju ispitivanja za više informacija i pojašnjenje odgovora.
Polustrukturirani intervju je cijenjen zbog svog prilagođavanja nizu ciljeva istraživanja.
Obično odražava varijacije u korištenju pitanja, savjeta i pratećih alata te resursa, kako
bi sudionika što potpunije uvukao u temu koja se proučava (Kallio, Pietilä, Johnson i
Kangasniemi, 2016). Polustrukturirani intervjui obuhvaćaju otvorena i teoretski vođena
pitanja, izvlačeći podatke utemeljene u iskustvu sudionika, kao i podatke vođene
postojećim konstruktima u određenoj disciplini u kojoj se provodi istraživanje (ibid.).
Svako pitanje za intervju treba biti jasno povezano sa svrhom namjernog napretka
istraživanja k potpuno dubinskom istraživanju fenomena koji se proučava.
7.2 Prikupljanje i analiza podataka
Na samom početku cilj je bio provesti intervju s pet osoba iz javnog, pet osoba iz
privatnog te pet osoba iz NVO sektora uživo. Međutim, zbog trenutne situacije u svijetu
(Covid 19) bili smo primorani intervjue obaviti preko internetske aplikacije, točnije
Skypa. Nažalost, samo šest osoba se odazvalo na naš poziv za intervju, točnije dva
predstavnika javnog sektora, tri predstavnika privatnog sektora te jedan predstavnik
sektora nevladinih organizacija (NVO).
Tehnika prikupljanja podataka je polustrukturirani intervju – kao instrument stvoren je
podsjetnik koji sadrži pitanja po cjelinama. Pitanja su usmjerena na rješavanje problema
vezanih uz temu diplomskog rada. Polustrukturirani intervjui su snimljeni i vođeni, kao
što je prethodno spomenuto, preko internetske aplikacije Skype u srpnju 2020. godine.
Prije intervjua su unaprijed pripremljena neka konkretna pitanja, ali je ostavljen prostor
za detaljniji odgovor, odnosno potpitanja u samom intervjuu. Intervjui su trajali u
49

prosjeku 30 minuta, ovisno o ispitanikovom pogledu na samu temu, odnosno
problematiku.
Sve dobivene informacije i podatci koje su s nama podijelili naši ispitanici su obrađeni
kako bi se na kraju mogli formirati u smislene zaključke – u tu svrhu korištena je unakrsna
analiza. Na samom početku svi prikupljeni podatci čitko su prepisani i uređeni. Odgovori
ispitanika povezani su u jednu cjelinu i zatim sustavno obrađeni, odnosno istražena je
dubina – širina svakog pojedinačnog odgovora. Cilj analize polustrukturiranog intervjua
je bio izvući sve ključne pojmove iz odgovora ispitanika koji su relevantni za kreiranje
zaključka (pojedinačne fraze odnosno odgovori koji su se više puta pojavili posebno su
zapisani te im je pridan značaj). U analizi je pomogao podsjetnik koji je bio prisutan
tijekom intervjua i koji je bio glavno polazište u analizi obrade pitanja i davanja
pretpostavki.
7.3 Rezultati analize i diskusija
U nastavku su predstavljeni rezultati analize, odnosno pitanja i odgovori ispitanika te
analiza istih. Poglavlje započinje postavljenim pitanjima te odgovorima svih ispitanika
koji su sudjelovali u intervjuiranju. Za intervju su odabrani stručnjaci, odnosno stručne
osobe iz područja turizma na području Nacionalnog parka Una. Nakon toga će se
provesti analiza odgovora, uz pomoć koje će biti vidljiva realna slika problematike i
prednosti ovog područja te sastaviti turistički paketi za posjetitelje. Cilj ove analize je
također pomoći Nacionalnom parku Uni u smislu da naše smjernice za razvoj turizma u
ovom zaštićenom području upotrijebe u praksi.
U intervjuu nas je naprije zanimalo koji su najveći projekti u Nacionalnom parku Una i
kako pandemija utječe na trenutnu situaciju. Naši sugovornici su odgovorili da su njihovi
najveći projekti uređenje i postavljanje turističkog ekonaselja „Natura Art“ te
organizacija tradicionalne internacionalne manifestacije „Una Regata“ za koju
predstavnik raftinškog centra „Una Rafting Kiro“ kaže: „Najveći projekti do sada su
suorganizacija i sudjelovanje na tradicionalnoj Internacionalnoj Una regati. Svakako da
je trenutna situacija u svijetu – izazvana pandemijom – već dovela do velikih problema
jer su svi dogovoreni aranžmani za ovu godinu otkazani.“ Isto tako, svi su istaknuli
činjenicu da je pandemija jako utjecala na njihov rad i projekte. Predstavnik Eko sela
„Natura art“ je rekao: „Opal Grupa svake godine pokrene novi projekt s ciljem razvoja
turizma u Unsko-sanskom kantonu. Ove godine smo krenuli s radom u turističkom
naselju Art, međutim morali smo stati s radovima. Nažalost, sve rezervacije su otkazane.
Mjesec kolovoz je još neizvjestan i rezervacije se otkazuju, ali sporijim tempom. U svakom
slučaju gubitci su veliki i za nas i za Nacionalni park Una.“ Situacija je i dalje neizvjesna
pa je teško planirati budućnost što, svakako, dodatno otežava rad svim organizacijama
u Nacionalnom parku Una. Kako kaže predstavnik biciklističkog kluba „RBK Japod“: „Mi
imamo svoj biciklistički kalendar za svaku godinu i prilično ga ispunjavamo i držimo
unazad deset godina. Međutim, ova situacija s korona virusom već nam je uskratila pola
godine naših aktivnosti i još je neizvjesno što će biti s ostalom polovinom planiranih
aktivnosti. Ne smijemo još ništa planirati i sigurno je da ćemo ovu godinu s vrlo malo
aktivnosti dobro osjetiti u budžetu kluba jer te aktivnosti su naš izvor financiranja.“
50

Zanimalo nas je mišljenje sugovornika o osnovnoj i turističkoj infrastrukturi na teritoriju
Nacionalnog parka Una. Ispitanici su istaknuli da infrastruktura nije dovoljno razvijena,
kao što predstavnik raftinškog centra „Una Rafting Kiro“ navodi: „Infrastruktura nije
dovoljno razvijena za rafting u smislu dolaska gostiju raftinga na start na Štrbački Buk.
Pod hitno treba urediti i asfaltirati putnu komunikaciju Orašac – Štrbački buk, izgraditi
dovoljan i kvalitetan broj sanitarnih čvorova za sve posjetitelje i više mjesta za odmor i
osvježenje.“ Na tu konstataciju predstavnik biciklističkog kluba „RBK Japod“ dodaje: „U
svakom slučaju, potrebna je nadogradnja, s obzirom da su naši članovi obišli neke od
europskih destinacija, možda top 10 u Europi – kao, na primjer: Riva del Garda, Passo
Del Stelvio, Mortirolo i Passo Gavia u Italiji; Alpe D` Huez i Col du Galibier u Francuskoj,
Grosglokner u Austriji itd. Može se dosta toga prepisati od zemalja koje već imaju
turističku tradiciju u aktivnom biciklizmu.“ Direktor Nacionalnog parka Una se slaže s
konstatacijama o trenutnom stanju infrastrukture na području Nacionalnog parka Una
te ističe sljedeće: „Infrastruktura nije razvijena i ne prati svoje mogućnosti. Moje
mišljenje je da asfaltiranjem puta nećemo našteti prirodi nego je čak zaštititi. Trenutno
stanje puteva nije najbolje – neugledan i prašnjiv izgled, neadekvatan pristup za
posjetitelje. Razvojem infrastrukture doći će do drugih promjena – izmjenit će se režim
prometa, automobili neće parkirati po livadi, smanjit će se zagađenje zraka i svega
ostalog. Nakon uspostavljanja infrastrukture može se pristupiti regulaciji parkinga u
selu. Nakon toga bi se mogao uspostaviti vlakić ili plinski autobus (koji još manje
zagađuje) za posjetitelje. Sve je stvar novca.“
Sljedeće pitanje u intervjuu zahtijevalo je mišljenje sugovornika o osmišljavanju novih
dodatnih aktivnosti kao što su nove strategije/ideje za turističke programe,
avanturističke doživljaje i radionice za djecu i odrasle, odnosno mišljenje kako bi isti
utjecali na razvoj održivog turizma i porast broja posjetitelja u Nacionalnom parku Uni.
Ispitanici su istaknuli kako bi svaka nova aktivnost, svaki novi događaj doprinio razvoju
turizma te povećanju broja posjetitelja. Predstavnik biciklističkog kluba „RBK Japod“ u
svom odgovoru navodi koji faktori bi utjecali na razvoj turizma te povećanje broja
posjetitelja te ističe sljedeće: „Promocija i marketing, mapiranje staza, osmišljavanje
sportskih i zabavnih aktivnosti, kombinacija promocije prirodnih ljepota s aktivnim
sportovima, promocija krajiških jela i pića te autohtonih proizvoda, ekoproizvoda su
stvari koje bi svakako pozitivno utjecale na razvoj održivog turizma te porast broja
posjetitelja.“ Predstavnik Eko sela „Natura art“ navodi kako su i oni sami već počeli raditi
na tom polju: „Ja sam prošle godine krenula u osmišljavanje team building aktivnosti za
razne kompanije, banke i državne institucije, ali sam ih prilagodila tradiciji koju želimo
promovirati kroz naselje. Jedna od aktivnosti je bila razvijanje bosanskih pita. Nisam
očekivala da će uspjeh biti baš primjetan jer su to ipak poslovni ljudi, međutim odaziv i
aktivnosti su se pokazali više nego uspješnima. Grupe su nam se vraćale po dva puta
samoinicijativno i aktivnosti koje su zaživjele su baš te kroz koje se prožimala bosanska
tradicija“, međutim s druge strane sugovornik koji predstavlja Nacionalni park Unu ističe
kako je to područje jako bitno, ali nažalost još nije razvijeno. „Dodatne aktivnosti,
odnosno turistički programi i aktivnosti za posjetitelje su jako bitni. Na našim prostorima
je to već poznato i mi sami smo za neke veće skupine već radili programe koji su
uključivali vanjske aktivnosti, međutim taj segment nije još dovoljno razvijen – i mislim
da bi postojanje toga pozitivno utjecalo na razvoj turizma.“
51

U sljedećem pitanju intervjua zanimalo nas je mišljenje ispitanika o trenutnom broju
turističkih objekata na području Nacionalnog parka Una. Ispitanici su se složili u svojim
odgovorima i istaknuli da je, prema njihovom mišljenju, trenutni broj smještajnih
kapaciteta nedovoljan za turističke potrebe. Predstavnik Nacionalnog parka Una je
rekao: „S obzirom na dosadašnje iskustvo (prije pandemije), možemo reći da trenutni
smještajni kapaciteti nisu dovoljni za potrebe turizma, pogotovo hotelski smještaji.
Sezona iz godine u godinu postaje sve duža jer park postaje sve poznatiji i potrebno je
prilagoditi smještajne kapacitete većem broju turista“, dok se, s druge strane,
predstavnik Eko sela „Natura art“ više orijentira na kvalitetu ponude pa tek onda na
smještajne kapacitete jer, kako kaže, smatra da je to početak razvijanja. „Smatram da je
grad Bihać tek na početku razvijanja svoje turističke ponude te da moramo svi poraditi
da prvo nudimo što kvalitetniju uslugu, a onda razmišljamo o proširenju ponude. Tijekom
špice sezone svi smještajni kapaciteti su popunjeni i ima mjesta za proširenje ponude, ali
na prvom mjestu treba biti poboljšanje kvalitete usluge.“ Navodi se i podatak da
mještani, odnosno lokalni ponuđači smještajnih kapaciteta iz godine u godinu sve više
shvaćaju važnost turizma te da su jako dobri u tome. Direktor Nacionalnog parka Una je
na tu temu rekao: „Turistički gledano, broj smještajnih kapaciteta za ovako veliko
područje nacionalnog parka je jako malen. Ne mogu osporiti da broj privatnih smještaja
iz godine raste jer i sami domaćini su pozitivnije počeli gledati na turizam, odnosno počeli
su shvaćati bit turizma i mogu vam reći da su jako dobri u tome. Područje Nacionalnog
parka Una pa i sam grad Bihać su još u razvoju, ali svakako sam mišljenja da bi trebalo
doći do razvoja odnosno povećanja broja smještajnih kapaciteta te do evidentiranja
istih.“
Sljedeće pitanje u intervjuu se odnosilo na strukturu gostiju, ciljne grupe i glavne motive
turista za posjet. Ispitanici su imali različite odgovore na postavljeno pitanje što je
donekle i očekivano jer se bave različitim djelatnostima. Navode kako je ipak najveći broj
turista iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i Saudijske Arabije koji su oduševljeni njihovim
područjem. O toj temi predstavnik Eko sela „Natura art“ je rekao: „U mjesecima visoke
sezone najveći broj je stranih turista i to iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i Saudijske
Arabije. Mi definitivno imamo nešto za čim turisti iz ovih zemalja žude, a to su prirodne
ljepote. Prve godine kad je otvoreno turističko naselje Natura Art prvi turisti iz ovih
zemalja su bili oduševljeni. Za ove turiste je jako važna potrošačka preporuka (marketing
„od usta do usta“) i mi smo to iskoristili. Potrudili smo se da svaki gost bude zadovoljan
i da se priča proširi. Svake godine se širimo tako da smo uspjeli u namjeri.“ Naravno,
ciljnu grupu za rafting, kako kaže predstavnik raftinškog centra „Una Rafting Kiro“
predstavljaju: „...avanturisti, željni nečeg novog i nesvakidašnjeg, željni adrenalina i
druženja“, dok predstavnik biciklističkog kluba „RBK Japod“ ističe kako ciljnu grupu
predstavljaju upravo „...aktivni rekreativci srednjih godina, svih spolova, cikloturisti,
uživatelji prirodnih ljepota na biciklu.“
Na pitanje koliko su biciklizam i rafting kao sportovi zastupljeni u Bihaću, ispitanici
odgovaraju da su jako popularni sportovi na njihovom području i, što je najbitnije,
sportovi koji na tom području imaju svoju tradiciju. Direktor Nacionalnog parka Una
kaže: „Selektivni oblici turizma u Nacionalnom parku Una, odnosno sportsko-
avanturistički oblici turizma kao što su rafting i kajak na divljim vodama, zatim
rekreativni oblici kao što su biciklizam i, ja bih dodao, sportski ribolov – vrlo su bitni
segmenti u cjelokupnoj turističkoj ponudi odnosno aktivnostima koje se mogu provoditi
52

na ovom području. Rafting i kajak na divljim vodama u zadnjih dvadesetak godina su vrlo
dobro pozicionirani na emitivnim turističkim tržištima, pogotovo u regiji i Europi i sve je
veći interes za ovaj oblik avanturizma na području Nacionalnog parka Una, ali i na
cjelokupnom području rijeke Une. Najatraktivnija radionica za plovidbu rafting čamcima
i kajakom je od Štrbačkog buka do naselja Lohovo u dužini 16 km gdje je težina vode
između trećeg i četvrtog stupnja tako da je ona vrlo zahtjevna, vrlo uzbudljiva i podiže
adrenalin posjetitelja koji su takvih doživljaja i avanture željni. Biciklizam u samom gradu
Bihaću ima veliku tradiciju i imamo nekoliko biciklističkih klubova. Sve više posjetitelja
upražnjava i ove mogućnosti rekreacije.“
Isto tako, zanimalo nas je i mišljenje ispitanika o prevelikom broju posjetitelja, šteti li
prirodi i uznemirava li stanovnike te utječe li status nacionalnog parka, odnosno stupanj
zaštite područja na potencijalni razvoj održivog turizma. Svi ispitanici se slažu da do te
situacije nije dolazilo do sada i nadaju se da će tako i ostati, međutim ukoliko se dogodi,
svi ispitanici su jako obzirni i navode kako se u tom slučaju treba zaštititi priroda i njihovo
prirodno nasljeđe. Direktor Nacionalnog parka na to pitanje odgovara na sljedeći način:
„Prevelik broj posjetitelja u bilo kojoj turističkoj destinaciji nije dobro došao s aspekta
upravljanja i zaštite te kvalitete ponuđenih usluga unutar te destinacije. Prevelik broj
posjetitelja nije dobar, posebno u zaštićenim područjima pa tako ni u Nacionalnom parku
Uni. Mi nakon devet godina operativne uspostave i razvoja Nacionalnog parka Una
nemamo još takav problem, događaju se tendencije rasta posjeta, ali s obzirom na
procjenu i površinu Nacionalnog parka nismo ni približno broju posjetitelja koji bi
ugrozio, odnosno narušio prirodu. Procijenjeni optimalni broj posjetitelja u Nacionalnom
parku Uni (u tijeku jedne godine) ne bi trebao biti viši od 500 000 posjetitelja.“ Isto tako,
ističu i svoj nedostatak – nespremnost na „turistički bum“, u smislu nedostatka sadržaja
za posjetitelje, nedostatka zaposlenog kadra, nedovoljne obrazovanosti zaposlenih za
rad u turizmu, nedostatku smještajnih kapaciteta itd., kao što navodi predstavnik
raftinškog centra „Una Rafting Kiro“: „Trenutno ne šteti prirodi i ne uznemirava
stanovnike jer brojčano nije još tako izražen. Kada dođe do razvoja, treba paziti i,
naravno, tada će doći do izražaja svi nedostatci.“
Prije početka prikupljanja podataka postavljena su tri istraživačka pitanja:
-
Kako i u kojoj mjeri utječe status nacionalnog parka, odnosno stupanj zaštite
područja, na potencijalni razvoj održivog turizma?
-
Kako i koje prirodne katastrofe mogu utjecati na turizam u zaštićenim
područjima?
-
Koji faktori utječu na sporiji razvoj turizma u NP Uni?
U nastavku teksta predstavljeni su i objašnjeni odgovori na osnovi odgovora ispitanika.
Na istraživačko pitanje „Kako i koje prirodne katastrofe mogu utjecati na turizam u
zaštićenim područjima?“ dobili smo odgovor putem pitanja „Koji su vaši najveći
projekti do sada i kako će trenutno stanje, tj. pandemija u svijetu utjecati na vaše
planove/događaje za ovu godinu – kako će se odraziti na broj posjeta, razvoj i općenito
stanje vas i Nacionalnog parka Una?“ Naime, svi ispitanici su se osvrnuli na trenutna
događanja u svijetu, tj. pandemiju virusa Covid 19. Izbijanje i širenje spomenutog virusa
je ostavilo posljedice na sve – sam čin zatvaranja Nacionalnog parka Una znači i
zatvaranje njegovih vrata i gubitak prihoda u sezoni za koju su svi očekivali da će biti do
53

sada najbolja. Kao dopuna iz odgovora ispitanika saznaje se da se do sada na ovom
području nisu pojavljivale prirodne katastrofe, odnosno problemi, osim nedavne
situacije s migrantima – zbog koje, kako kažu, većina ljudi izbjegava kretanje ovim
područjem te, naravno, situacije s već spomenutim virusom.
Na istraživačko pitanje „Kako i u kojoj mjeri utječe status nacionalnog parka, odnosno
stupanj zaštite područja, na potencijalni razvoj održivog turizma?“ dobili smo
odgovorom na pitanje „Kakvo je vaše mišljenje o prevelikom broju posjetitelja, šteti li
prirodi i uznemirava li stanovnike?“ Ispitanici su istaknuli kako u njihovom primjeru
status nacionalnog parka – stupanj zaštite područja ne utječe na razvoj održivog turizma.
Naime, dodali su kako trenutno na prostoru Nacionalnog parka Una ne dolazi do
prevelikog broja posjetitelja (jer su još u razvoju) te da se zbog toga još uvijek nisu susreli
s masovnim turizmom koji je, nažalost, imao negativan utjecaj na prirodu i njena
bogatstva. Važno je napomenuti da je nekoliko njih izrazilo brigu oko prevelikog broja
posjetitelja (ukoliko se iznenada dogodi „turistički bum“) zbog uništavanja prirode i
najviše, kako kažu, nespremnosti u svim segmentima (smještajnim kapacitetima,
nedostatku zaposlenih, nedostatku nadzora turista prilikom ulaska/izlaska te kretanja
po Nacionalnom parku Uni itd.).
Na istraživačko pitanje „Koji faktori utječu na sporiji razvoj turizma u NP Una?“ dobili
smo odgovor putem pitanja „Kakvo je vaše mišljenje o osnovnoj i turističkoj
infrastrukturi na teritoriju Nacionalnog parka Una?“ Uopćeno su svi bili istog mišljenja
i istaknuli infrastrukturu (iz svojeg kuta gledišta). Drugi su kroz razgovor dodali i
financijska sredstva, a neki čak i nedostatak animacija/događaja za posjetitelje kao
faktore koji utječu na sporiji razvoj turizma na ovom području. Konkretne primjere slabe
infrastrukture ističe predstavnik raftinške agencije (najpopularnije aktivnosti u
Nacionalnom parku Uni) – infrastruktura nije prilagođena posjetiteljima – u smislu samih
puteva, staza, parkinga, turističkih mjesta za odmor i osvježenje te da prodručje nema
dovoljan broj kvalitetnih sanitarnih čvorova. S druge strane, predstavnik biciklističkog
kluba gleda infrastrukturu kao nedostatak, kroz neuređene staze i nedostatak
mapiranja. Međutim, svi su upoznati s financijskom situacijom Nacionalnog parka Una
te ističu da se svi trude da to područje uskoro postane svima prepoznatljiva i atraktivna
lokacija za posjet.
Nadalje, ispitanici ističu kako je upravo Nacionalni park Una najveći potencijal za razvoj
turizma u Unsko-sanskom kantonu. Nažalost, pored tog velikog potencijala svjesni su da
se mora još dugo raditi na većini stvari kako bi ova destinacija postigla i dostigla razvoj
održivog turizma. Svi ispitanici su se pored infrastrukture u prvom redu osvrnuli na
nedostatak kako smještajnih kapaciteta tako i nedostatak aktivnosti za posjetitelje,
odnosno nerazvijenu turističku ponudu. Jako je važno istaknuti da su se svi ispitanici
složili oko uvođenja novih programa, sportsko-rekreativnih aktivnosti, turističkih
ponuda, uz vrlo važan podsjetnik s njihove strane – a to je da su programi temeljeni na
njihovoj tradiciji i kulturi jer, kako kažu, imaju je na pretek i žele je pokazati svijetu. Kako
pišu Wearing, Schweinsberg i Tower (2016) glavna svrha turističkih atrakcija i
aktivnosti/ponuda je privući pažnju kupca kako bi došli na određeno mjesto i istražili
različite atrakcije i isprobali različite aktivnosti na odmoru, u ovom slučaju prirodnom
zaštićenom području.
54

Neki od ispitanika su istaknuli da se pored infrastrukture i turističke ponude mora
poraditi i na razvijanju, odnosno obrazovanju ljudskog kadra za rad u turizmu – u ovom
slučaju u zaštićenom području, tj. Nacionalnom parku Uni. U Nacionalnom parku Una
ljudski kadar naime, predstavlja ozbiljan problem. Kao što je već spomenuto, NP Una
nije u financijskoj mogućnosti osigurati veći broj zaposlenih na ovom području –
trenutno imaju samo deset zaposlenih koji nemaju određene poslovne pozicije/nazive
nego vrijedno rade na svim projektima koji ih zadese. Autori Hidayat i Budiatma (2018)
pišu kako su ljudski kadar i obrazovanje tog istog kadra od vitalnog značaja za uspjeh
firme – jača vrijednost radnika i razvija njihovo samopoštovanje tako da mogu doprinijeti
na smisleniji način.
Na pitanju o smještajnim kapacitetima opet je došlo do podudaranja odgovora
ispitanika. Naime, svi ispitanici se slažu da je potreban razvoj, odnosno izgradnja i širenje
novih smještajnih kapaciteta. Kako kažu, sezona je iz godine u godinu sve duža (zbog
njihove prepoznatljivosti) i potrebno je turistima omogućiti smještaj ukoliko se želi
postići da što veći broj dana provedu u njihovom kraju. Iz odgovora se saznaje da se broj
privatnih apartmana i kampova povećava iz godine u godinu dok su hotelski smještajni
kapaciteti veći problem –  svega ih je nekoliko. Ispitanici isto tako ističu da je lokalno
stanovništvo stvoreno za turizam jer, kako kažu, u privatnim apartmanima i kampovima
daju sve od sebe da gostu pruže što bolje iskustvo.
Na pitanje o ciljnim grupama, strukturi i motivima posjetitelja odgovaraju različito – jer,
naravno, svaki od njih promovira drugi oblik turizma. Svi ispitanici su se izjasnili o svojoj
željenoj grupi, međutim nitko od njih nema razrađene ciljne grupe posjetitelja niti
aktivne turističke pakete prilagođene upravo njihovoj ciljnoj skupini posjetitelja. Kao
zastupljene sportove na prostoru Nacionalnog parka Una izdvajaju upravo rafting,
ribolov te biciklizam.

55

8 STRATEŠKI DIO
Istraživački dio je specifično vezan uz problematiku Nacionalnog parka Una, odnosno uz
kreiranje vizije razvoja turizma na ovom području putem razvoja avanturističkog turizma
te bogaćenja turističke ponude. Predložene su ideje koje će u sljedećem poglavlju biti
detaljnije razrađene. Na samom početku postavljena je vizija koja će se ostvariti u nekoj
od sljedećih godina. Naša vizija glasi:
-
NP Una će do 2025. godine biti prepoznatljiva atraktivna destinacija unikatne
prirode i autentičnih tradicionalnih temelja s naglaskom na razvoj rekreacije,
avanturizma i održivog turizma.
Ukoliko se želi ostvariti spomenuta vizija, treba raditi na postavljenim prioritetima i
mjerama, a oni su sljedeći:
Prioritet 1 – Razvijanje aktivnosti na otvorenom:
-
Mjera 1 – određivanje ciljnih skupina;
-
Mjera 2 – razvoj avanturističkog turizma;
-
Mjera 3 – kreiranje radionica u prirodi.
Prioritet 2 – Razvoj i nadgradnja infrastrukture:
-
Mjera 1 – obnova i modernizacija cesta;
-
Mjera 2 – uređenje biciklističkih staza i njihovo mapiranje
-
Mjera 3 – uređenje i postavljanje sanitarija, parkinga te smjerokaza za iste.
Prioritet 3 – Poboljšanje kvalitete osoblja
-
Mjera 1 – Zapošljavanje lokalnog stanovništva
-
Mjera 2 -  Obrazovanje kadra
PRIORITET 1 – Razvijanje aktivnosti na otvorenom
Popularnost rekreacije i aktivnosti na otvorenom i dalje raste širom svijeta. Uvjeti za
razvoj aktivnosti na otvorenom na području Nacionalnog parka Una su obećavajući – ovo
zaštićeno područje nudi sljedeće tradicionalne rekreacijske aktivnosti na otvorenom za
uživanje posjetitelja: biciklizam, ribolov, rafting i kajak te ronjenje. Najviše se ističu
aktivnosti na vodi (rafting i kajak), međutim naše istraživanje je pokazalo da je prostor
od 19.800 ha (s bogatom kulturno-povijesnom baštinom), pogodan i za razvijanje
rekreacije – točnije avanturističkog turizma te drugih vanjskih aktivnosti kao što su team
building programi i razne radionice na otvorenom u cilju stvaranja bogatije turističke
ponude za pridobivanje posjetitelja. Vanjske aktivnosti ne samo da su dobro mjesto za
stvaranje avantura i istraživanje svega onog što nam priroda nudi, nego predstavljaju i
odličan način za obrazovanje na otvorenom i brojne druge prednosti nego današnji način
života. Aktivnosti na otvorenom promiču aktivno učenje, potiču intelektualni, fizički i
društveni razvoj, pružaju priliku za upoznavanje drugih kultura te pomažu u razvijanju
odnosa s okolinom (Cetin, Zeren, Sevik, Cakir, i Akpinar, 2018). Rastuća potražnja za
56

avanturističkim turizmom i rast ponuda aktivnosti na otvorenom znači da je potrebno
bolje razumijevanje i bolje planiranje, odnosno sastavljanje ponude za avanturističke
turiste te turiste koji se zanimaju za avanture na otvorenom. Potrebno je pažljivo
sastaviti ponudu avantura koje će pružati širok raspon tjelesnih i mentalnih dobrobiti.
Mjera 1 – Određivanje ciljnih grupa posjetitelja
Segmentacija tržišta postala je jedna od glavnih praksi marketinga u identificiranju
različitih skupina potrošača i smatra se vrijednim marketinškim alatom u kreiranju
učinkovite turističke marketinške strategije (Goryushkina, Gaifutdinova, Logvina,
Redkin, Kudryavtsev, i Shol, 2019). Turisti nisu svi isti, imaju različitu predodžbu svog
idealnog odmora (različite potrebe, želje, stavove, trgovačke navike, korištenje medija,
osjetljivost na cijene i druge karakteristike). Ova studija istražuje razlike u načinu života
posjetitelja koje bi potencijalno mogle utjecati na njihov odabir mjesta za odmor. Cilj
segmentacije je identificiranje homogenih skupina potrošača kako bi se zadovoljile
njihove potrebe, želje i sklonosti, točnije nego što bi to mogla učiniti strategija masovnog
marketinga, istovremeno povećavajući učinkovitost marketinga (ibid.). Podatci
prikupljeni putem segmentacije tržišta ključni su u procesu strateškog planiranja
marketinga jer menadžeri mogu razvijati proizvode i usluge za određene skupine
potrošača čime dobivaju konkurentsku prednost.
Indikatori
Pokazatelji uspješnoti će biti dvije nove razrađene ciljne grupe posjetilaca i dva nova
turističa paketa  koji će se prilagoditi upravo željama i potrebama posjetilaca te jedna
marketinška kampanja koja će se raditi svake godine za ciljne grupe posjetitelja.
Jedan od pokazatelja uspješnosti će biti i veća potražnja ciljnih grupa za 15%.
Monitoring
-
Za praćenje uspješnosti uspostavljanja ciljnih skupina novonastalih turističkih
paketa bit će zadužen marketing Nacionalnog parka Una koji će raditi mjesečne
analize, koje se baziraju na statistici dolazaka. Uspješnost će biti vidljiva u roku
jedne godine, odnosno po prvoj odrađenoj sezoni.
Mjera 2 – Razvoj avanturističkog turizma
Avanturistički turizam novi je koncept u turističkoj industriji i vrlo je popularan među
mladim turistima. Ova vrsta turizma uključuje doživljavanje vašeg odredišta, fizičkim
sudjelovanjem u aktivnostima. Stoga je avanturistički turizam privlačan za one koji traže
adrenalin i uzbuđenje. Obično je povezan s visokom razinom aktivnosti sudionika,
ponajviše na otvorenom – u prirodi. Avanturistički putnici traže avanturu, očekuju
doživjeti različite razine rizika, uzbuđenja te da budu osobno testirani – konkretno, oni
su istraživači netaknutih, egzotičnih dijelova prirode. Avanturistički turizam sastoji se od
sljedećih karakteristika: povezanost s prirodom, interakcija s kulturom i / ili tjelesnom
aktivnošću (Figueroa, 2017). Postoje različiti pristupi kategorizaciji aktivnosti povezanih
s avanturističkim turizmom. Aktivnosti mekog avanturističkog turizma mogu uključivati
šetnje, kampiranje, ronjenje i brojne druge aktivnosti često fokusirane na obrazovanje i
57

prilagođavanje širokom dobnom rasponu poput obitelji. Teške avanturističke aktivnosti
uključuju rizik i/ili opasnost kao što su rafting, bungee jumping, zipline, padobranstvo i
druge – privlačne „ovisnicima adrenalina“. Područje Nacionalnog parka Una nudi
avanturističke doživljaje na vodi (rafting, kajak), međutim istraživanjem je otkriveno
kako je područje pogodno za razvijanje drugih aktivnosti avanturističkog turizma – kao
što je zipline.
Indikatori
-
Pokazatelji uspješnosti će biti postavljanje jednog novog produkta adrenalinskog
turizma – zipline, koji će doprinijeti raznolikosti turističke ponude Nacionalnog
parka Una za 10%.
Monitoring
-
Za upravljanje ziplineom i sigurnosti posjetitelja prilikom njihovih spuštanja bit
će zadužena vanjska privatna tvrtka čiji će zaposlenici biti iskusni licencirani
vodiči.
Mjera 3 – Kreiranje radionica u prirodi
Pored dodavanja aktivnosti avanturističkom turizmu, ističe se kako je potrebno
dodavanje aktivnosti na otvorenom za one turiste koji nisu avanturističkog „duha“ – kao
što su prirodne radionice, odnosno radionice na otvorenom. Prirodne radionice su
napredne društvene taktike koje pomažu ljudima poboljšati svoje mentalno blagostanje
putem interakcije s prirodom. Potrebno je napraviti različite programe radionica za
različite ciljne segmente turista, koje će biti bazirane na upoznavanju jedinstvene
prirode Nacionalnog parka Una, aktivnosti koje nudi ova destinacija te upoznavanju
tradicije kroz lokalne ponuđače i njihove proizvode.
Indikatori
-
Pokazatelji uspješnosti će biti dvije nove radionice sa turističkim dionicima na
području Nacionalnog parka Una, odnosno dva nova turistička paketa s kojima
Nacionalni park Una može konkurirati na turističnom trgu.
 Monitoring
-
Nakon godinu dana javni i privatni sektor će usporediti prošlogodišnje i tekuće
podatke i na osnovi toga nadograditi model svoje suradnje;
-
Za prodaju turističkih paketa će biti zadužen marketing Nacionalnog parka Une
te Turistički informacijski centar – koji će svakodnevno promet uspješno
prodanih paketa posredovati upravo marketingu. Marketing Nacionalnog parka
Una bit će zadužen za nadzor uspješnosti prodaje paketa. Oni će vršiti
svakodnevne i mjesečne analize prodanih paketa. Uspješnost će bit vidljiva već
nakon mjesec dana, odnosno poslije izvođenja prve mjesečne analize.

58

PRIORITET 2 – Razvoj i nadgradnja infrastrukture
Razvoj infrastrukture ključan je za postizanje rasta i rješavanje širih razvojnih ciljeva –
prirodni i društveni faktori turističke ponude u turističkim područjima ne mogu se
zamisliti bez infrastrukture (Collier, Kirchberger i Söderbom, 2015). Rješavanje
infrastrukture je neophodan uvjet za pružanje mogućnosti razvoja ekonomije slijedeći
njene komparativne prednosti. U cilju vrednovanja znamenitosti i raznolikosti ovog
zaštićenog područja kroz kvalitetna iskustva, Nacionalnom parku Uni je potrebna snažna
intervencija u restrukturiranju i obnovi njene infrastrukture jer ovo područje ne prati
svoje mogućnosti u tom pogledu. Neuređeni i dosta stari putevi predstavljaju problem
posjetiteljima (koji dolaze osobnim automobilom, javnim prijevozom ili biciklom), a isto
tako i lokalnom stanovništvu koje živi na ovim prostorima. Ovo istraživanje je pokazalo
da je područje veliki potencijal na kojem treba poraditi kako bi došlo do razvoja održivog
turizma – razvoj i nadgradnja infrastrukture su prvi korak k tom cilju.
Mjera 1 – Obnova i modernizacija cesta
Danas su utjecaji putne infrastrukture na turizam i obrnuto vidljiviji nego ikad prije.
Turizam utječe na putnu infrastrukturu intenzivnom izgradnjom i modernizacijom putne
mreže, povećanjem i modernizacijom prijevoznih sredstava, povećanjem broja putnika i
robe, kao i uvođenjem novih oblika organizacije prometa (ibid.). Razvoj putne
infrastrukture u turizmu utječe na savladavanje velikih udaljenosti, smanjujući trajanje
putovanja u turističke svrhe. Pozicioniranje komercijalnih destinacija uglavnom ovisi o
trima osnovnim elementima: dostupnosti, atrakciji i organizaciji (ibid.). Zbog nedostatka
prometnica ili lošeg stanja postojećih cesta i zbog niske razine sigurnosti na cestama, u
nekim turističkim destinacijama može doći do pada prometa za turističke potrebe. To
znači da razvijenom turizmu mora prethoditi razvijena putna infrastruktura. U okviru
mjere za rješavanje evidentnog problema predlaže se modernizacija te proširenje svih
puteva (magistralna cesta M-5; lokalna cesta R408; R408), koji vode do Nacionalnog
parka Une te postavljanje novih putokaza za bolje snalaženje turista koji se na tom
području nalaze po prvi put. Putokazi će usmjeravati k glavnim atrakcijama Nacionalnog
parka Une, odmaralištima te lokalnim ponuđačima domaćih proizvoda – vezanih za
tradiciju ovog područja.
Indikatori
-
Pokazatelj uspješnosti bit će obnova cesta u jednoj godini za 10% i postavljenje
pet novih putokaza;
-
Posljedično bolja dostupnost same destinacije što će rezultirati smanjenjem
vremena putovanja.
Monitoring
-
Nadzornik parka će biti zadužen za pregled i određivanje podataka o tome je li
cesta obnovljena. Podatci, odnosno nadzor razvoja cesta će se vršiti u roku dvije
godine.

59

Mjera 2 – Uređenje biciklističkih staza i njihovo mapiranje
Kao glavna prepreka razvoja ovog dijela turističke ponude utvrđen je nedostatak
biciklističkih staza, njihova nepovezanost te slabo mapiranje. Zadatak ove mjere je
osigurati sigurnost biciklista, izgradnja novih, uređenje i moderniziranje već postojećih
staza, njihovo mapiranje i osvjetljavanje te povezivanje biciklističkih staza s okolnim
selima u Nacionalnom parku Uni. Modernizirane staze za bicikliste će biti asfaltirane,
uređene klupama sa strane (mjesta za odmor) te česmama s vodom (mjesta za
osvježenje). Smatramo kako je upravo izgradnja i uređenje biciklističkih staza i puteva za
šetnju jedna od glavnih razvojnih perspektiva za koju smo sigurni da bi odgovorila na
probleme razvoja. Cilj je stvoriti moderne biciklističke staze koje će biti povezane,
mapirane,
osvijetljene,
opremljene
ujednačenom
prometnom
i
turističkom
signalizacijom, uključene u turističku ponudu te promovirane kao oblik održivog
korištenja zaštićenog područja, koje će isto tako biti prepoznatljive i privlačiti bicikliste
širom svijeta. Ovdje je potrebno istaknuti još jedan dodatak – čim prije potrebno je
postaviti i opremiti jedan prostor za iznajmljivanje bicikala (za odrasle i djecu), za sve
one koji su u posjetu i nemaju svoj bicikl pored sebe. Prostorom za iznajmljivanje bicikala
bi upravljali djelatnici Turističko-informativnog centra koji se nalaze na samom ulazu u
Nacionalni park Unu.
Indikatori
-
Pokazatelji uspješnosti bit će kilometri uređene i modernizirane biciklističke staze
(sa mjestima za odmor i mjestima za osvježenje) te 15 bicikala za iznajmljivanje
na samom ulazu u Nacionalni park Unu;
-
Pokazatelji uspješnosti će biti veća potražnja i veći broj posjeta sportskih klubova
(u ovom slučaju biciklističkih društava), više grupnih posjeta, razvoj rekreacije te
sportskog turizma što će rezultirati povećanjem prosječnog godišnjeg posjeta za
12%.
Monitoring
-
Nadzornik parka će biti zadužen za pregled ispravnosti biciklističkih staza.
Turističko-informativni centar će biti zadužen za pregled ispravnosti bicikala.
Ukoliko dođe do neispravnosti, popravak će vršiti odjel za održavanje
Nacionalnog parka Une. Turističko-informativni centar će biti zadužen i za
posredovanje podataka o prodanim grupnim ulaznicama (koje se odnose na
sportaše – u ovom slučaju bicikliste) marketingu koji će nakon toga obavljati
mjesečne analize i mjesečne usporedbe broja biciklista. Rast broja biciklista se
očekuje u roku od 18 mjeseci, tj. nakon dvije sezone.
Mjera 3 – Uređenje i postavljanje sanitarija i parkinga te smjerokaza za iste
Naše istraživanje kao i odgovori samih ispitanika su pokazali da na području Nacionalnog
parka Una vlada nedostatak sanitarija, parkinga te smjerokaza za iste. Navede stavke su
izrazitno važne za posjetitelje, i svaka turistička destinacija mora biti opremljena istim.
Cilje ove mjere je postaviti dva moderno uređene sanitarna objekta (ženske sanitarije;
muške sanitarije), koji će biti čisti, higijenski, opremljeni raznim pogodnim sadržajima,
smješteni na odgovarajućim povoljim lokacijama te dobro održavani koristeći pravilane
60

sustave upravljanja otpadom. Sanitarni čvorovi će posjedovati standardnu sanitarnu
opremu: umivaonike s toplom vodom, toalete, svlačionice za bebe te bit će prilagođeni
osobama s invaliditetom, uz to će ispunjavati visoke higijenske standarde, biti visokog
kvaliteta i čistoće. imaju Svake godine se treba raditi na još boljem uređenju i podizanju
kvalitete postojećih toaleta. Nakon sanitarija cilj je urediti prostore za javna parking
mjesta za posjetitelje – svaki parking će imati dvije klupe za odmor te koševe za otpad.
Naravno, na samom ulazu će biti postavljeni putokazi koji će usmjeravati na parking i
sanitarije, zbog bolje orijentacije posjetitelja.
Indikatori
-
Pokazatelji uspješnosti će biti postavljanje jednog ženskog prostora za sanitarije,
jednog muškog prostora za sanitarije, 3 uređena parkinga na ulazima: Ulaz br. 1
Gorjevac, Ulaz br. 3 Ćelije i  Ulaz br. 6 Lohovo, te 7 putokaza koji usmjeravaju
posjetitelje ka sanitarijama te parkingu.
-
Pokazatelj uspješnosti će biti bolji rezultati u pogledu čistoće i kvalitete na
destinaciji za 15%.
Monitoring
-
Čistačice će biti zadužene za čišćenje i uređenje sanitarnih objekata svaki dan a
odjel za održavanje će vršiti sve popravke na sanitarijama. Ukoliko dođe do
neispravnosti ili moguće štete, čistačice će uputiti zahtjev za popravak odjelu za
održavanje.
PRIORITET 3 – Poboljšanje kvalitete stručnosti osoblja
Činjenica je da uspjeh neke kompanije uvelike ovisi o tome koliko dobro njeni zaposlenici
izvršavaju svoje zadatke (Hopkins, 2015). Svaki pojedini djelatnik doprinosi uspjehu ili
neuspjehu vašeg poslovanja. Učinak zaposlenika definira se kao način na koji zaposlenik
ispunjava svoje radne zadatke i izvršava tražene zadatke – odnosi se na učinkovitost,
kvalitetu i efektivnost njihovih rezultata. Svaki je zaposlenik ozbiljna investicija za neko
poduzeće tako da povrat koji svaki zaposlenik osigurava mora biti značajan (ibid.). Naše
istraživanje je pokazalo da zaštićeno područje Nacionalnog parka Una ima jako nizak broj
zaposlenog kadra što je, svakako, nedostatak za tako veliko i opsežno područje. Pozitivna
strana ovog prioriteta „poboljšanje kvalitete osoblja“ je upravo zapošljavanje lokalnog
stanovništva te kasnije njihovo dodatno obrazovanje za rad u turizmu i rad u zaštićenom
području.
Mjera 1 -– Zapošljavanje lokalnog stanovništva
Odgovori naših ispitanika su naznačavali na slabu uključenost lokalnog stanovništva u
turizam. Cilj ove mjere je da se upravo zapošljavanjem lokalnog stanovništva ta činjenica
promijeni, odnosno da se lokalno stanovništvo čim više uključi u sam razvoj turizma na
destinaciji. Zapošljavanjem lokalnog stanovništva će se ujedno poticati i osnažiti razvoj
lokalnog gospodarstva, te postići bolja kvaliteta života samog lokalnog stanovništva.

61

Indikatori
-
Pokazatelji uspješnosti će biti zapošljavanje 20 ljudi (lokalnog stanovništva) te
smanjenje stope nezaposlenosti u okolini za 5%.
Monitoring
-
Kadrovski odjel će biti zadužen za sve procese zapošljavanja kadra a Federalni
zavod za zapošljavanje BiH će objaviti statistiku stope zaposlenosti za općinu
Bihać, u kojoj će biti vidno smanjenje stope nezaposlenosti za navedeno
područje.
Mjera 2 – Obrazovanje kadra
Očito je kako su obrazovanost i kvaliteta osoblja jedna od prepreka Nacionalnog parka
Une na kojoj treba poraditi kako bi se postigao napredak. Edukacija osoblja treba
uključivati formalni orijentacijski program, višefunkcionalnu obuku, održavanje
profesionalnih vještina, treniranje, razvoj karijere i osobni razvoj (ibid.). Članovi osoblja
razvijaju lojalnost jer smatraju da je poduzeću stalo do njih kao pojedinaca. Imaju korist
od osobnog i profesionalnog rasta i nemaju osjećaj da im se karijera zaustavila. Kultura
prakse koja potiče učenje i obrazovanje stvara pozitivnu, motiviranu i posvećenu radnu
snagu. Orijentacija i unakrsni treninzi su bitni za uredno vođenje pojedinog odjela te su
zaposleni koji prođu posebnu obuku za posao produktivniji i samopouzdaniji –
zaposlenici koji smatraju da su važni učinkovitiji su i bolji u svom poslu (ibid.). U okviru
mjere za postizanje poboljšanja kvalitete zaposlenih predlaže se obrazovanje kadra za
rad u turizmu te dodatna obrazovanja za predstavljanje zaštićenog područja s ciljem
dobivanja financijskih sredstava od domaćih i inostranih projekata, odnosno fondova.
Zadatak ove mjere je osposobiti dobiveni ljudski kadar za rad u turizmu i rad u
zaštićenom području. Naglasak je na obrazovanju oko održivog turizma koji je jako
značajan za zaštićena područja kroz raznorazne edukacijske programe.
Indikatori
-
Pokazatelji uspješnosti će biti 20 zaposlenih i dodatno obrazovanih lokalnih
stanovnika za rad u turizmu,  5 edukacijskih programa  dodatne obuke zaposlenih
za prikupljanje financijskih sredstava od domaćih i inostranih fondova, s tim u
vezi i posljedično pozitivan utjecaj na samo poslovanje Nacionalnog parka Una te
povećanje zadovoljstva posjetilaca za 25%.
Monitoring
-
Prijedloge za dodatne obuke dat će nadređeni, potom će kadrovska služba stupiti
u kontakt s poduzećem koje se bavi obukom kadra. Zaposleni će sudjelovati u
svim dodatnim obukama te nakon toga stečenim znanjem predstavljati
Nacionalni park Unu po raznim sajmovima. Nadzor zaposlenih će vršiti služba
interne kontrole Nacionalnog parka Une.
62

8.1 Prijedlozi novih turističkih paketa
Naslov i opis turističkog paketa „Adrenalinski doživljaj u Nacionalnom parku Una“
Turistički paket je nazvan „Adrenalinski doživljaj u Nacionalnom parku Uni“. Ovim
paketom se odrađuje aktivno uvođenje specifične turističke usluge usmjerene na one
koji traže snažne senzacije i koji su aktivni korisnici ekstremnih oblika turizma na
međunarodno turističko tržište. Sam naslov paketa opisuje upoznavanje netaknute
prirode Nacionalnog parka Une kroz avanturistički doživljaj.
Ovaj paket uključuje nezaboravno adrenalinsko iskustvo – spuštanje ziplineom, zatim
ugošćavanje ukusnom gastronomskom ponudom Una Kiro rafting centra te, naravno,
smještanje u čamac za raftinško iskustvo na donjem i gornjem toku rijeke Une. Zipline je
adrenalinsko spuštanje niz čelični konop između dviju točki koje su dosta udaljene i
postavljene na različitim visinama. Zipline ne zahtijeva prethodno znanje i odličan je za
početnike. Na samom odredištu su iskusni vodiči koji će se pobrinuti za nezaboravno
iskustvo i sigurnost posjetitelja (pričvršćivanje užadi i sigurnosnog pojasa). Rafting na Uni
nudi priliku za istraživanje prirodnog bogatstva ove zaštićenog područja uz istovremeno
uživanje u onome što je prvenstveno adrenalinska avantura. To je najuzbudljivija grupna
aktivnost na smaragdno zelenoj rijeci pogodna za sve koji žele veslati njenim brzacima
uz prisustvo iskusnih i licenciranih vodiča. Sve raftinške utrke su rekreativni sadržaji na
otvorenom koji koriste čamac na napuhavanje i provode se na prirodnim riječnim
tokovima koji vode kroz brzake. Paket je idealan za grupe od četiri do osam osoba.
Valjanost paketa je od početka do kraja sezone u Nacionalnom parku Uni (1. lipnja – 30.
rujna 2020.). Turistički paket možete kupiti online na internetskoj stranici Nacionalnog
parka Une (nakon rezervacije vam na vaš e-mail pošaljemo potvrdu, odnosno broj
rezerviranog paketa koji priložite prilikom dolaska) ili na samom ulazu u park. Bez obzira
za koji način se odlučite, djelatnici na samom ulazu daju vam sve potrebne informacije.
Cijena paketa iznosi 105,00 BAM po osobi. Cijena ne uključuje smještaj, odnosno
noćenje. Ukoliko vas zanima smještaj, sa zadovoljstvom vam predlažemo Kamp Una Kiro
Rafting. Na izbor imate tri vile i Big House smještajni objekt koji nudi sve tipove soba
(dvokrevetne, trokrevetne, četverokrevetne i višekrevetne). Svoj upit za smještaj
možete uputiti putem internetske stranice UNA RC Kiro Rafting ili na samoj destinaciji
prilikom gastronomske degustacije.
-
VILA UNA (noćenje s doručkom) – 40 BAM/osoba
-
VILA ENA (noćenje s doručkom) – 50 BAM/osoba
-
VILA INA (noćenje s doručkom) – 50 BAM/osoba
-
BIG HOUSE (noćenje s doručkom) – 50 BAM/osoba
Ciljna grupa posjetitelja
Paket „Adrenalinski doživljaj u Nacionalnom parku Uni“ oblikovan je po segmentima
ciljne grupe – avanturistički putnici koji traže jedinstvene ili nove turističke destinacije i
aktivnosti. Avanturisti kao turisti cijene visokokvalitetne proizvode i aktivno traže
vrijednost za novac, nisu lojalni brendovima i uvijek su spremni isprobati nove proizvode.
Aktivnost je dio njihovog svakodnevnog života i to se, naravno, prenosi i na njihove želje
za putovanja. Uživaju širok spektar fizičkih aktivnosti i ukoliko ih neka aktivnost može
63

spojiti s prirodom, uvijek prihvaćaju. Radi se o tipično mlađem dobnom profilu – 65% su
to posjetitelji (muškarci/žene) ispod 35 godina, zatim 28% su posjetitelji (muškarci/žene)
35-40 godina te 7% (muškarci/žene) iznad 55 godina koji najviše kampiraju, borave u
apartmanima ili hostelima. Aktivnosti na destinaciji su najvažniji aspekt njihovog
putovanja dok izbor smještaja i nije toliko važan. Tragači su za avanturama i
iznadprosječnim odmorima, uživaju u različitim aktivnostima i avanturama, od sportskih,
vanjskih do kulturnih. Ovaj tip turista je jako vezan za novu tehnologiju i aktivni su
korisnici interneta, odnosno društvenih mreža. Ključna istraživanja na internetu su
socijalne mreže, mape savjetovanja, planiranje ruta, vremenske prognoze te praktične
informacije vezane za destinaciju. Za planiranje/organiziranje putovanja pored
internetske mreže koriste i druge izvore (usmena riječ..) kao inspiraciju. Više od 80% njih
na destinaciji ostane najmanje tjedan dana te istražuje sva bogatstva destinacije.
Namjena i ciljevi turističkog paketa
Namjena avanturističkog paketa „Adrenalinski doživljaj u Nacionalnom parku Uni“ je
stvoriti novu vrstu paketa na ovom području – za avanturiste koja će nuditi unaprijeđeno
iskustvo prirode, tj. bijeg iz svakodnevnog života, uzbuđenje te fizički i emocionalni
izazov kroz koji posjetitelji mogu upoznati netaknutu prirodu na svoj najdraži način –
adrenalin. Cilj ovog turističkog programa je razvoj avanturističkog tipa turizma, stvaranje
nezaboravnih događaja zbog kojih će se posjetitelji rado vraćati u Nacionalni park Unu
te, naravno, promocija preko istih tih posjetitelja.
Ograničenja
Ukoliko u ovoj aktivnosti sudjeluju djeca, moći će se samostalno spustiti niz žičaru
ukoliko teže više od 30 kg, u suprotnom se u tandemu mogu spustiti s roditeljima.
Preporučuje se da osobne stvari ne nosite na sebi – u suprotnom postoji mogućnost da
iste na velikoj visini izgubite zauvijek. Ističemo da zipline kao sportska aktivnost nije
prikladna za sljedeće skupine ljudi:
-
osobe koje su pod utjecajem alkohola ili droga;
-
trudnice;
-
slijepe osobe.
RADIONICA NA OTVORENOM – U PRIRODI
Turistički paket smo nazvali „Radionica na otvorenom – u prirodi“. Uz pomoć ovog
turističkog paketa želi se uključiti prirodno-kulturnu baština, tradicija te lokalni ponuđači
u turističku ponudu Nacionalnog parka Une kroz zabavan način za sve posjetitelje. Ovaj
paket uključuje radionicu na otvorenom koja vas pokreće da upoznate sve možda vama
nepoznate tajne i bogatstva ovog zaštićenog područja. Naime, paket sadrži smjernice na
posebnoj listi uzbudljivih zadataka – cilj je zabilježiti odnosno fotografirati što više točaka
s liste. Točke na listi predstavljaju određena mjesta u Nacionalnom parku Uni sa
zapanjujućom prirodom i lokalnim ponuđačima koji će vam ponuditi svoje tradicionalne
vrijednosti. Na taj način ćete upoznati Nacionalni park Unu kao zaštićeno područje te
kulturu, običaje i tradiciju lokalnog stanovništva. Cijena paketa (paket je prilagođen
obiteljima) iznosi 55,00 BAM te uključuje sljedeće:
64

-
ulaznicu za Nacionalni park Unu (ulaznice za posjetiteljsku zonu Štrbački buk i
ulaznice za posjetiteljsku zonu Martin Brod);
-
teglicu domaćeg meda;
-
posjet najstarijoj prirodnoj perilici rublja;
-
vožnju barkom po rijeci Uni;
-
teglicu domaćeg pekmeza ili domaći sok od zove ili teglicu čaja od šipka.
Valjanost paketa je od početka do kraja sezone u Nacionalnom parku Uni (1. lipnja – 30.
rujna 2020.). Turistički paket može se kupiti online na internetskoj stranici Nacionalnog
parka Une (nakon rezervacije vam na vaš e-mail pošaljemo potvrdu, odnosno broj
rezerviranog paketa koji se priloži prilikom dolaska) ili na samom ulazu u park. Bez obzira
za koji način se odlučite, djelatnici na samom ulazu vam daju sve potrebne informacije.
Cijena ne uključuje smještaj, odnosno noćenje. Ukoliko vas zanima smještaj, sa
zadovoljstvom vam predlažemo Seosko domaćinstvo Čardaklije. Na izbor imate
apartmane i hostel Čardaklije:
-
Veliki apartman – Čardaklije 1 (60,00€)
-
Mali apartman – Čardaklije 2 (40,00€)
-
Apartman Draginja (80,00€)
-
Hostel Čardaklije (dvokrevetna soba 30€; jednokrevetna 15€; trokrevetna 25€;
četverokrevetna 45€).
Na slici 9 je prikazan primjer radionice, odnosno smjernica za posjetitelje.
Slika 9: Radionica na otvorenom

65

Namjena i ciljevi turističkog paketa
Namjena paketa „Radionica na otvorenom – u prirodi“ je promoviranje prirodno-
kulturne baštine, tradicije te lokalnih ponuđača kroz jedan zabavan način za cijelu
obitelj. Posjetitelji će kroz istraživanje mjesta napisanih na listi zadataka upoznati
prirodu Nacionalnog parka Une te isprobati i naučiti o tradicionalnoj hrani lokalnog
stanovništva, a ujedno napraviti dobre fotografije koje će im biti uspomena na
nezaboravno iskustvo. Cilj ovog turističkog programa je uključivanje lokalnih ponuđača i
njihovih tradicionalnih vrijednosti u turističku ponudu Nacionalnog parka Une te,
naravno, stvaranje neponovljivog prirodnog iskustva za posjetitelje koji će se uvijek rado
vraćati na spomenutu lokaciju i, nadamo se, preporučiti nas i drugima.
Ciljna grupa posjetitelja
Paket „Radionica na otvorenom – u prirodi“ je oblikovan po segmentima ciljne grupe –
obitelji. Mlade obitelji provode životni stil s određenom stabilnošću i kvalitetom života i
traže mogućnosti da provedu svoje slobodno vrijeme izvan svog prebivališta. Obiteljski
odmor uključuje više članova; stoga su mišljenja svakog člana uključena u proces
donošenja odluka. Budući da obiteljski putnici obiteljski odmor vide kao važnu funkciju
održavanja zdravlja, dobrobiti i životnog stila obitelji, ulaže se napor osigurati čim više
posebnosti u turističkoj ponudi koja će biti zadovoljavajuća za sve članove obitelji.
Popularne osobitosti obitelji s djecom su posjeti gradovima, kulturna, kulinarična i
sportska događanja, rekreativni turizam, avanturistički turizam, jednodnevni tematski
izleti. Međutim, ipak su najpopularniji događaji u prirodi, zaštićena područja te grupni
posjeti s tematskim načinom istraživanja. Turizam obitelji s djecom ipak zahtijeva
poseban smeštaj, hranu i slobodno vrijeme usluge, uključujući posebne cijene koje će
udovoljiti potrebama i zahtjevima ovog tržišnog segmenta. Najčešći odlučujući faktori
koji utječu na sudjelovanje obitelji s djecom u turizmu su: starost djece, atrakcije i
aktivnosti koje nudi odredište, pogodnost okruženja za obitelji s djecom, čistoća
smještaja i ugostiteljskih objekata, sigurnost, mir i tišina u okruženju odmora,
jednostavnost putovanja, izvjesnost dobrog vremena, potrebe i stavovi djece jer roditelji
su zadovoljni samo ako su njihova djeca zadovoljna. Jako je važno napomenuti da je cilj
ovog segmenta što kvalitetnije iskorištavanje odredišta i onog što im odredište nudi –
nije im problem dodati nešto više novca kako bi stekli iskustvo koje žele. Predviđa se
kako će turizam obitelji s djecom rasti više nego bilo koji drugi oblik turizma jer obiteljski
odmor predstavlja način ujedinjenja svih članova obitelji i to je prilika da obitelj provede
vrijeme zajedno.

66

9 ZAKLJUČAK
Kao rezultat rasta turizma temeljenog na prirodi, nacionalni parkovi su postali važne
turističke atrakcije u svijetu. U mnogim zaštićenim područjima turizam je jedan od
glavnih izvora prihoda i ključna je komponenta koju treba uzeti u obzir pri upravljanju
parkovima. Turizam pruža ključan i jedinstven način njegovanja povezanosti posjetitelja
s vrijednostima zaštićenog područja što ga čini potencijalno pozitivnom snagom za
očuvanje. Ova zaštićena područja igraju ključnu ulogu u očuvanju dobrobiti koje priroda
donosi ljudima. Utjecaji turizma mogu biti pozitivni ili negativni, utječući na ekonomsku,
socijalnu i ekološku sferu u određenim područjima. Rastuća svijest o ranjivosti planeta
na promjene koje potiču ljudi također pruža priliku za ponovno naglašavanje većih
vrijednosti prirodnih ekosustava i usluga koje pružaju.
Nacionalni park Una je najmlađi nacionalni park Bosne i Hercegovine i već se može
pohvaliti kao jedini park u BiH koji je zaslužio Europski certfikat za održivi razvoj.
Nacionalni park Una krasi rijeka Una i predstavlja najveću prirodnu vrijednost.
Predstavlja veliki potencijal na području Unsko-sanskog kantona za razvoj održivog
turizma te novih aktivnosti koje se povezuju s rekreacijom, sportom, avanturizmom i
tradicijom. Istraživanje je bilo povezano s temom razvoja turizma na području
Nacionalnog parka Una. U pisanju diplomskog rada putokaz su bila istraživačka pitanja
postavljena na početku:
Kako i u kojoj mjeri utječe status nacionalnog parka, odnosno stupanj zaštite područja,
na potencijalni razvoj održivog turizma?
Kako i koje prirodne katastrofe mogu utjecati na turizam u zaštićenim područjima?
Koji faktori utječu na sporiji razvoj turizma u NP Uni?
Analiza i istraživanje destinacije pružili su stavove za nastavak. Definirana i istražena su
mišljenja turističkih pružatelja usluga koji posluju na području Nacionalnog parka Une.
Podatci dobiveni polustrukturiranim intervjuom šest osoba koje neumorno rade na
razvoju održivog turizma u ovom zaštićenom području pomogli su prilikom kreiranja
održivih turističkih paketa za turističku ponudu Nacionalnog parka Une. Sam čin
upoznavanja područja, upoznavanja načina rada ispitanika pomogao je pri ostvarenje
naših zadanih ciljeva i kreiranju novih turističkih aktivnosti za posjetitelje koji će, nadam
se, poslužiti upravi Nacionalnog parka Une u budućnosti, kao smjernice za razvoj
turizma.
Na osnovi prvog istraživačkog pitanja ustanovljeno je kako status nacionalnog parka,
odnosno stupanj zaštite područja Nacionalnog parka Une, ne utječe na potencijalni
razvoj održivog turizma. Prema odgovorima ispitanika zaključuje se kako se ovo
zaštićeno područje ne susreće s velikim brojem posjetitelja, odnosno s masovnim
turizmom koji bi narušavao prirodu i njena bogatstva. Ispitanici su istaknuli kako žele da
dođe do razvoja turizma na području Nacionalnog parka Une jer smatraju da je to njihov
najveći turistički potencijal ali ipak ne u pretjeranoj mjeri. U vezi s tim donosen je
zaključak kako je upravo ta priroda njihova tradicija koju tako srčano žele pokazati
67

cijelom svijetu i da, naravno, ne žele da dođe do narušavanja održivog turizma na
njihovom području. Važno je napomenuti kako su ispitanici svjesni trenutne situacije te
izražavaju veliku brigu oko brzog turističkog razvoja destinacije. Naime, ukazuju na
nespremnost ovog zaštićenog područja u vidu nedostatka smještajnih kapaciteta,
zaposlenog kadra, putne infrastrukture te nedostatka atrakcija i događaja u slučaju
većeg broja posjetitelja.
Na osnovi drugog istraživačkog pitanja ustanovljeno je kako se stanovništvo, lokalni
ponuđači, turizam, a zatim i Nacionalni park Una dosada nisu suočavali s prirodnim
katastrofama na ovom području. Najveće katastrofe do sada, koje su izravno utjecale na
sam turizam te broj posjetitelja u ovom zaštićenom području, zapravo su migrantska
situacija te trenutna pandemija u svijetu – Covid 19. Iz odgovora ispitanika smo saznali
da je pandemija, nažalost, u velikoj mjeri negativno utjecala na njih i njihove djelatnosti,
odnosno prihode. Istraživanja pokazuju kako se broj posjetitelja iz godine u godinu
povećavao tako da su svi uključeni u rad Nacionalnog parka Une ove godine očekivali
rekordnu sezonu. Rekordna sezona se, na veliku žalost, neće ostvariti, isto kao ni
manifestacija Una Regata koja se obilježava svake godine na rijeci Uni. Predstavnici
raftinških atrakcija, ponuđači smještajnih kapaciteta, biciklistički klubovi te mnogi drugi
koji posluju na području Nacionalnog parka Une imaju već otkazane sve rezervacije za
ovu sezonu. Međutim, uprkos velikom gubitku ispitanici gledaju situaciju s pozitivne
strane te ističu kako se nadaju da će se turizam uskoro oporaviti i da će nastaviti tamo
gdje su stali.
Na osnovi trećeg istraživačkog pitanja ustanovljeno je kako je jedan od vodećih faktora
koji utječe na sporiji razvoj turizma u Nacionalnom parku Uni upravo osnovna
infrastruktura. Naši ispitanici su to jednoglasno potvrdili svojim odgovorima te dodali još
neke faktore koji, po njihovom mišljenju, utječu na sporiji razvoj turizma u ovom
zaštićenom području. Naime, osnovna infrastruktura je u jako lošem stanju, neugledni,
stari i poprilično uski putevi i biciklističke staze koje vode k samom ulazu u Nacionalni
park Unu već dugo čekaju na renoviranje i moderniziranje. Kada se govori o opremanju
i moderniziranju biciklističkih staza, misli se na asfaltirane biciklističke staze s klupicama
za odmor i česmama s vodom za kratka osvježenja. Ovim istraživanjem otkriveno je kako
je pored popravka i modernizacije puteva i staza za bicikliste, potrebno i uspostavljanje
parkinga za osobne automobile i autobuse (veće grupe posjetitelja) te uspostavljanje
većeg broja kvalitetnih sanitarnih čvorova koji su trenutno malobrojni. Prema
odgovorima ispitanika saznaje se kako su, pored svega navedenog, i financijska sredstva
problem ovog područja. Naime, državna financijska pomoć je prilično slaba, tj. pomaže
se minimalnim novčanim iznosima. Takođe, ističu da se osjeća i znatan nedostatak
uključenosti lokalnog stanovništva u turizam.
Strategijskim dijelom smo postavili naše ciljeve u vidu vizije, prioriteta te mjera za
poboljšanje trenutne situacije Nacionalnog parka Una. Kao glavna tri prioriteta izdvojili
smo razvijanje aktivnosti na otvorenom, razvoj  i nadgradnju infrastrukture i poboljšanje
kvalitete stručnosti osoblja. Prioritete smo dodatno obrazložili te im dodijelili
odgovarajuće mjere. Kao rezultat naših smjernica, za razvoj turizma u ovom zaštićenom
području smo kreirali dva održiva paketa za posjetitelje. Prvi paket se bazira na razvoju
adrenalinskog turizma za aktivne posjetitelje i nosi naziv Adrenalinski  doživljaj u
Nacionalnom parku Una, dok je drugi paket namjenjen porodicama i baziran je na
68

razvoju aktivnosti na otvorenom, tačnije u prirodi. Oba paketa sadrže atrakcije
Nacionalnog parka Une, aktivnosti koje ovo područje nudi, lokalne ponuđače u cilju
podupiranja suradnje javnog i privatnog sektora te naravno naše ideje, odnosno naša
viđenja novih zanimljivih paketa koji bi doprinijeli razvoju turizma na ovom području.
Turistički paketi su urađeni u vidu smjernica i nadamo se da će u budućnosti poslužiti
upravi Nacionalnog parka Una prilikom oblikovanja strategije za razvoj turizma.
Empirijsko istraživanje je pokazalo da je turizam u Nacionalnom parku Uni usmjeren k
održivom razvoju i turizmu, ali ostavlja se prostor za određena poboljšanja. Potvrđena
su vlastita saznanja o destinaciji i spoznate različite činjenice koje su pomogle što
konkretnije odgovoriti na istraživačka pitanja. Smatra se kako su ovim istraživanjem
predstavljena saznanja koja se mogu upotrijebiti u budućnosti za neka dublja istraživanja
i intenzivnije strategije razvoja turizma u zaštićenim područjima.

69

10 LITERATURA
AITR - Italian Association for Responsible Tourism. (2020). Defining responsible tourism.
Preuzeto
sa:
http://www.aitr.org/italian-association-responsible-tourism/,
10.12.2019.
An, L. T., Markowski, J., Bartos, M., Rzenca, A. i Namiecinski, P. (2019). An evaluation of
destination attractiveness for nature-based tourism: Recommendations for the
management of national parks in Vietnam. Nature Conservation, 32, 51-80.
Arifhodžić, M. (2014). Odgovorni turizam i proces edukacijske interakcije. Godišnjak
Titius: godišnjak za interdisciplinarna istraživanja porječja Krke, 6(6-7), 195-204.
Association of Independent Tour Operators (AITO). (2000). Responsible Tourism
Guidelines. London: Association of Independent Tour Operators.
Banister, D. i Button, K. (2015). Transport, the environment and sustainable
development. Oxford: Routledge.
Barešić, J. i Bronić, I. K. (januar 2017). Stop 4: Plitvice Lakes National Park. Doprinos
predstavljen na konferenci Annual Congress of The International Association of
Hydrogeologists.
Preuzeto
sa:
https://bib.irb.hr/datoteka/897606.GHS2017vodic_Zagreb.pdf, 28.05.2020.
Beissinger, S. R., Ackerly, D. D., Doremus, H. i Machlis, G. E. (Ur.). (2017). Science,
conservation, and national parks. London: University of Chicago Press.
Benhamou, F. (2020). Heritage. In Handbook of Cultural Economics, Third Edition. UK:
Edward Elgar Publishing.
Biodiversity A-Z. (2014). Protected areas. Preuzeto sa: https://biodiversitya-
z.org/content/protected-areas, 10.12.2019.
Biodiversity Information System for Europe (BISE). (b. d.). Protected areas. Preuzeto sa:
https://biodiversity.europa.eu/topics/protected-areas, 28.05.2020.
Brockington, D. i Wilkie, D. (5. 11. 2015). Protected areas and poverty. Abstract.
Preuzeto sa: https://royalsocietypublishing.org/doi/full/10.1098/rstb.2014.0271,
28.05.2020.
Broman, G. I. i Robèrt, K. H. (2017). A framework for strategic sustainable development.
Journal of Cleaner Production, 140, 17-31.
Butler, R. (2018). Sustainable tourism in sensitive environments: a wolf in sheep’s
clothing?. Sustainability, 10(6), 1789.
Butler, R. i Boyd, S. W. (2000). Tourism and national parks. Chichester: Wiley.
70

Butowski, L. (2012). Sustainable Tourism –  A Model Approach (Istraživački rad). Preuzeto
sa:
https://www.researchgate.net/publication/224830355_Sustainable_Tourism_A_
Model_Approach, , 10.12.2019.
Cetas, E. R. i Yasué, M. (2017). A systematic review of motivational values and
conservation success in and around protected areas. Conservation Biology, 31(1),
203-212.
Cetin, M., Zeren, I., Sevik, H., Cakir, C. i Akpinar, H. (2018). A study on the determination
of the natural park’s sustainable tourism potential. Environmental Monitoring and
Assessment, 190(3), 167.
Clancy, T. (2017). Bosnia & Herzegovina. England: Bradt Travel Guides.
Collier, P., Kirchberger, M. i Söderbom, M. (2015). The cost of road infrastructure in low
and middle income countries. Washington: The World Bank.
Convention on Biological Diversity. (1992). Convention on Biological Diversity. Montreal:
Secreteriat of the Convention on Biological Diversity.
Dudley, N., Parrish, J. D., Redford, K. H. i Stolton, S. (2010). Abstract. The revised IUCN
protected area management categories: the debate and ways forward, 44(4), 485-
490.
Eagles, P. F. J. (2002). Trends in Park Tourism: Economics, Finance and Management.
Journal of sustainable tourism, 10(2), 132-153.
Eagles, P. F. J. i McCool, S. F. (2002). Tourism in National Parks and Protected Areas:
Planning and Management. New York: CABI.
Earth.Org. (2019). Protected Areas: the Past, Present, and Future of Conservation.
Preuzeto sa: https://earth.org/protected-areas-the-past-present-and-future-of-
conservation/, 02.06.2020.
Edgell, D. L. (2019). Managing Sustainable Tourism: A Legacy for the Future. New York:
Routledge.
Emas, R. (2015). The concept of sustainable development: definition and defining
principles. Brief for GSDR.
EUROPARC Federation. (2020). European Charter for Sustainable Tourism in Protected
Areas.
Preuzeto
sa:
https://www.europarc.org/library/europarc-events-and-
programmes/european-charter-for-sustainable-tourism/, 02.06.2020.
Everhart, W. (2019). The national park service. New York: Routledge.
Federalno ministarstvo okoliša i turizma: Projekat šumskih i planinskih zaštićenih
područja (GEF-WB). (2011). Plan upravljanja za Nacionalni park Una. Preuzeto sa:
71

http://nationalpark-una.ba/addDocuments/uploads/1468403097332966158.pdf,
23.06.2020.
Fodness, D. (2017). The problematic nature of sustainable tourism: some implications
for planners and managers. Current Issues in Tourism, 20(16), 1671-1683.
Forum for the Future. (b. d.). Sustainability and system change. Preuzeto sa:
https://www.forumforthefuture.org/sustainability-and-system-change,
23.06.2020.
Frost, W. i Laing. J. (2015). Natural heritage, parks and protected areas. V C. M. Hall, S.
Gössling, i D. Scott (ur.), The Routledge Handbook of Tourism and Sustainability (str.
374-383). London i New York: Routledge.
Goodwin, H. (4. 11. 2005). Responsible Tourism and the Market.  Diversity, 4, str. 1-6.
Goodwin, H. (2016). Responsible Tourism: Using Tourism for Sustainable Development.
Oxford: Goodfellow.
Goryushkina, N. E., Gaifutdinova, T. V., Logvina, E. V., Redkin, A. G., Kudryavtsev, V. V. i
Shol, Y. N. (2019). Basic principles of tourist services market segmentation.
International Journal of Economics and Business Administration, 7(2), 139-150.
Gozdni Selfness. (2018). Predstavitev. Preuzeto sa: https://www.gozdni-selfness.si/,
28.04.2020.
Grad Bihać. (b. d.). Geografski položaj. Preuzeto sa: http://bihac.org/bs/geografski-
polozaj, 28.04.2020.
Gössling, S., Hall, C. M. i Weaver, D. (2009). Sustainable Tourism Futures: Perspectives
on Systems, Restructuring and Innovations. New York: Routledge.
Hall, C. M. (2019). Constructing sustainable tourism development: The 2030 agenda and
the managerial ecology of sustainable tourism. Journal of Sustainable Tourism,
27(7), 1044-1060.
Hammer, T., Mose, I., Siegrist, D. i Weixlbaumer, N. (2016). Parks of the future: protected
areas in Europe challenging regional and global change. München: oekom Verlag.
Hermoso, V., Abell, R., Linke, S. i Boon, P. (2016). The role of protected areas for
freshwater biodiversity conservation: challenges and opportunities in a rapidly
changing world. Aquatic Conservation: Marine and Freshwater Ecosystems, 26, 3-
11.
Hidayat, R. i Budiatma, J. (2018). Education and job training on employee performance.
International journal of social sciences and humanities, 2(1), 171-181.
Hockings, M., Stolton, S. i Leverington, F. (2006). Evaluating Effectiveness: A Framework
for Assessing Management Effectiveness of Protected Areas. Gland i Cambridge:
IUCN.
72

Hopkins, D. (2015). Improving the quality of education for all: A handbook of staff
development activities. New York: Routledge.
Hrelja, E., Drešković, N., Mirić, R. i Avdić, B. (2015). Evaluation of Terrain in National Park
Una. Doprinos predstavljen na konferenci International Tourism and Hospitality
Management
Conference
Sarajevo.
Preuzeto
sa:
https://www.bib.irb.hr/835060?rad=835060, 18.06.2020.
I
Feel
Slovenia.
(2020).
Evropske
destinacije
odličnosti.
Preuzeto
sa:
https://www.slovenia.info/sl/poslovne-strani/razvoj-in-inovativnost/eden,
18.06.2020.
IUCN.
(b.
d.
a).
Protected
Area
Categories.
Preuzeto
sa:
https://www.iucn.org/theme/protected-areas/about/protected-area-categories,
18.06.2020.
IUCN.
(b.
d.
b).
What
is
a
protected
area?.
Preuzeto
sa:
https://www.iucn.org/theme/protected-areas/about, 18.06.2020.
Jerić, M. (2018). Utjecaj smještajnih jedinica na posjećenost NP Plitvička jezera.
Oeconomica Jadertina, 8(2), 22-33.
Jovanović, S. i Ilić, I.  (2016). Infrastructure as important determinant of tourism
development in the countries of Southeast Europe. Ecoforum journal, 5(1), 288-294.
JP ''Vodovod'' d.o.o. Bihać. (b. d.). O nama. Preuzeto sa: https://www.vodovod-
bihac.ba/index.php/o-namao, 24.03.2020.
Juganaru, I. D., Juganaru, M. i Anghel, A. (2008). Sustainable tourism types (Istraživački
rad). Annals of University of Craiova: Economic Sciences Series.
Kallio, H., Pietilä, A. M., Johnson, M. i Kangasniemi, M. (2016). Systematic
methodological review: developing a framework for a qualitative semi‐structured
interview guide. Journal of advanced nursing, 72(12), 2954-2965.
Kelly, A. B. i Ybarra, M. (2016). Introduction to themed issue:“Green security in
protected areas”. Geoforum, 69, 171-175.
Keep.eu. (2020). Description. Preuzeto sa: https://keep.eu/projects/5520/, 24.03.2020.
Korjenić, A., Sivac, A. i Banda, A. (2017). APPLICATION OF GIS IN QUANTITATIVE
GEOMORPHOLOGICAL ANALYSIS OF THE UNA RIVER BASIN (BOSNIA AND
HERZEGOVINA). Dela, 48, 77-94.
Korjenić, A., Sivac, A. i Okerić, Š. (2017). Geological Characteristics and Density of the
Una Water System as a Factor of Spatial Planning, B&H. Journal of International
Environmental Application & Science, 12(1), 63-72.
Kozarević, E. (2010). Moja zemlja Bosna i Hercegovina. Tuzla: Golet.
73

Krippendorf, J. (1987). The Holiday Makers: Understanding the Impact of Leisure and
Travel. University of Minnesota: Elsevier.
Kulenović, S. (1998). Iz smaragda Une : Grozdanin kikot Hamze Hume. Sarajevo: Sarajevo
publishing.
Kulen Vakuf. (b. d.). Stare utvrde. Preuzeto sa: https://www.kulen-vakuf.com/stare-
utvrde.php, 24.03.2020.
Lane, B. (2018). Will sustainable tourism research be sustainable in the future? An
opinion piece. Tourism management perspectives, 25, 161-164.
Lockwood, M., Worboys, G. i Kothari, A. (2012). Managing Protected Areas: A Global
Guide. London: Earthscan.
Lopoukhine, N. (2008). Protected Areas — For Life’s Sake. V Secretariat of the
Convention on Biological Diversity (ur.), Protected Areas in Today’s World: Their
Values and Benefits for the Welfare of the Planet (str. 1-3). Montreal: Secretariat of
the Convention on Biological Diversity.
Maes, J. i Jacobs, S. (2017). Nature‐based solutions for Europe's sustainable
development. Conservation letters, 10(1), 121-124.
Manning, R. E., Anderson, L. E. i Pettengill, P. (2017). Managing outdoor recreation: Case
studies in the national parks. UK: Cabi.
Marković, I., Pejnović, D. i Boranić Živoder, S. (september, 2015). Influence of tourism
development on sustainability of local communities in natural protected areas, case
study of Plitvice Lakes National Park. V Conference: International Critical Tourism
Studies Conference V, At Sarajevo, Bosnia & Herzegovina (str. 1-30). Sarajevo:
CRORURIS.
Marques, C., Reis, E., Menezes, J. i Salgueiro, M. D. F. (2017). Modelling preferences for
nature-based recreation activities. Leisure Studies, 36(1), 89-107.
Mayhew, S. (2015). A dictionary of geography. Oxford quick reference. Oxford: Oxford
University Press.
McDowell, S. (2016). Heritage, memory and identity. V B. Graham, i P. Howard (ur.), The
Ashgate research companion to heritage and identity (str. 37-53). London i New
York: Routledge.
Miller, M. L., Carter, R. W., Walsh, S. J. i Peake, S. (2014). A Conceptual Framework for
Studying Global Change, Tourism, and the Sustainability of Iconic National Parks.
The George Wright Forum, 31(3), 256-269.
Moharramnejad, N., Rahnamai, M. T. i Dorbeiki, M. (2017). Application of a'wot method
in strategic management of sustainable tourism in a national park. Environmental
Engineering & Management Journal (EEMJ), 16(2), 471–480.
74

Musaro, P. (2013). Responsible tourism as an agent of sustainable and socially-conscious
development: reflections from the Italian case (Istraživački rad). Preuzeto sa:
http://repositori.uji.es/xmlui/bitstream/handle/10234/105376/5_Musaro.pdf?seq
uence=1&isAllowed=y, 25.03.2020.
Nacionalni park Una. (b. d. a). Program rada JP NP ''UNA''. Bihać: Nacionalni park Una.
Nacionalni park Una. (b. d. b). Studija izvodljivosti NP ''UNA''. Bihać: Nacionalni park Una.
Nacionalni
park
Una.
(2020).
Utvrde.
Preuzeto
sa:
http://nationalpark-
una.ba/bs/kategorija.php?id=8, 04.02.2020.
Nationalpark
Eifel.
(2020).
Barrier-free
animal
observation.
Preuzeto
sa:
https://www.nationalpark-eifel.de/en/experience-national-park/barrier-free-
accessibility/barrier-free-animal-observation/, 16.03.2020.
National Organizing Committee Rio+20. (b. d.). Frequently Asked Questions. Preuzeto sa:
http://www.rio20.gov.br/en/press_room/faq.html, 16.03.2020.
National
Park
Service.
(2019).
National
Tourism
Program.
Preuzeto
sa:
https://www.nps.gov/orgs/1365/index.htm, 09.01.2020.
NECSTouR. (2019). WHAT IS NECSTOUR?. Preuzeto sa: https://necstour.eu/, 25.03.2020.
OHCHR.
(2020).
Rio+20.
Preuzeto
sa:
https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Rio20/Pages/Rio20Index.aspx,
28.07.2020.
Oleśniewicz, P., Pytel, S., Markiewicz-Patkowska, J., Szromek, A. R. i Jandová, S. (2020).
A Model of the Sustainable Management of the Natural Environment in National
Parks—A Case Study of National Parks in Poland. Sustainability, 12(7), 2704.
Pandey, S. B. (25. 5. 2020). Mt. Cook National Park: an evaluation of protected area
management planning processes in New Zealand and their application to
developing
countries.
Abstract.
Preuzeto
sa:
https://www.researchgate.net/publication/47929506_Mt_Cook_National_Park_a
n_evaluation_of_protected_area_management_planning_processes_in_New_Zeal
and_and_their_application_to_developing_countries, 16.03.2020.
PANPARKS. (b. d.). PAN Parks Was A Great Foundation to Support Europe’s Wilderness.
Preuzeto sa: http://www.panparks.org/, 28.05.2020.
Parkovi
Dinarida.
(b.
d.).
Nacionalni
park
Una.
Preuzeto
sa:
https://www.discoverdinarides.com/me/park/nacionalni_park_una/, 28.05.2020.
Pavić–Rogošić, L. (2015). Globalni ciljevi održivog razvoja do 2030. Preuzeto sa:
http://odraz.hr/media/291518/globalni%20ciljevi%20odrzivog%20razvoja%20do%
202030_web.pdf, 16.03.2020.
75

Phillips, A. (2008). A short history of the international system of protected areas
management categories. V N. Dudley i S. Stolton (ur.), Defining Protected Areas: an
international conference in Almeria, Spain (str. 12-16). Gland: IUCN.
Pringle, R. M. (2017). Upgrading protected areas to conserve wild biodiversity. Nature,
546(7656), 91-99.
Proctor, T., Rudinger, K., Young, K., Sarovar, M. i Blume-Kohout, R. (2017). What
randomized benchmarking actually measures. Physical review letters, 119(13), 130-
502.
Redžić, H. (2018). Srednjovjekovni gradovi u Bosni i Hercegovini. Sarajevo: Sarajevo
Publishing.
Reihanian, A., Hin, T. W., Kahrom, E. i Binti Mahmood, N. Z. (2015). A framework for
implementing sustainable tourism in national parks of Iran: development and use
of sustainable tourism indicators in Boujagh National Park, Iran. Caspian Journal of
Environmental Sciences, 13(1), 41-52.
Rees, J. (2017). Natural resources: allocation, economics and policy. New York:
Routledge.
Sarsby, A. (2016). SWOT analysis. UK: Leadership Library.
Službene novine FBiH, broj: 66/13. (2013). Zakon o zaštiti prirode FbiH. Preuzeto sa:
http://v6.ekoakcija.org/files/Zakon%20o%20zastiti%20prirode%20FBH%20(13-
66).pdf, 28.05.2020.
Spahić, M., Korjenic, A. i Hrelja, E. (2014). Problems of genesis, evolution and protection
of the Una tuff in Una National Park. Journal on Protected Mountain Areas Research
and Management, 6(2), 61-67.
Spenceley, A., Hvenegaard, G., Bushell, R., Leung, Y. F., McCool, S. F. i Eagles, P. F. (2018).
The impacts of protected area tourism. Tourism and Visitor Management in
Protected Areas: Guidelines for Sustainability, 9-26.
Spenceley, A. i Snyman, S. (2017). Protected area tourism: Progress, innovation and
sustainability. Sage Journals, 7(1), 3-7.
Stanford, D. (2006). Responsible tourism, responsible tourists: what makes a responsible
tourist in New Zealand?. Neobjavljeno djelo.
Šutić, B. i Ružić, V. (2013). ISTRAŽIVANJE SOCIJALNE DIMENZIJE UPRAVLJANJA
RAZVOJEM ZAŠTIĆENIH PODRUČJA NA PRIMJERU JAVNE USTANOVE NACIONALNI
PARK PLITVIČKA JEZERA. Praktični menadžment: stručni časopis za teoriju i praksu
menadžmenta, 4(2), 80-84.
Talmage, C. A., Anderson, D. M. i Searle, M. S. (2018). Whither recreation and parks?
Understanding change in public institutions through a theory of adaptive
publicness. Perspectives on Public Management and Governance, 1(2), 143-158.
76

The Global Goals for Sustainable Development. (b. d.). THE 17 GOALS. Preuzeto sa:
https://www.globalgoals.org/, 23.04.2020.
The Responsible Tourism Partnership. (2020). The Responsible Tourism Partnership.
Preuzeto sa: https://responsibletourismpartnership.org/, 18.01.2020.
UNESCO. (2020). Natural heritage. Preuzeto sa: http://uis.unesco.org/en/glossary-
term/natural-heritage, 18.01.2020.
UNESCO.
(2019).
World
Environment
Day.
Preuzeto
sa:
https://en.unesco.org/commemorations/environmentday, 18.01.2020.
United Nations Environment Programme i World Tourism Organization. (2005). Making
tourism more sustainable: A guide for policy makers. Paris: United Nations
Environment Programme, Division of Technology, Industry and Economics.
United Nations Development Programme. (2020). Millennium Development Goals.
Preuzeto
sa:
https://www.undp.org/content/undp/en/home/sdgoverview/mdg_goals.html,
23.04.2020.
United Nations. (b. d. a). Outcomes on Sustainable Development. Preuzeto sa:
https://www.un.org/en/development/devagenda/sustainable.shtml, 04.02.2020.
United Nations. (b. d. b). United Nations Conference on the Human Environment
(Stockholm
Conference).
Preuzeto
sa:
https://sustainabledevelopment.un.org/milestones/humanenvironment,
18.01.2020.
United Nations. (b. d. c). Sustainable Development Goals. Preuzeto sa:
https://sustainabledevelopment.un.org/?menu=1300, 23.04.2020.
United Nations i World Tourism Organization. (2010). International recommendations
for tourism statistics 2008. New York: United Nations.
United
Nations.
(2019).
WHAT
IS
“RIO+20”?.
Preuzeto
sa:
https://www.unbrussels.org/what-is-rio20/, 23.04.2020.
UNWTO.
(b.
d.
a).
GLOSSARY
OF
TOURISM
TERMS.
Preuzeto
sa:
https://www.unwto.org/glossary-tourism-terms, 18.01.2020.
UNWTO. (b. d. b). 2017 IS THE INTERNATIONAL YEAR OF SUSTAINABLE TOURISM FOR
DEVELOPMENT.
Preuzeto
sa:
https://www.unwto.org/archive/global/press-
release/2017-01-03/2017-international-year-sustainable-tourism-development,
08.02.2020.
UNWTO.
(b.
d.
c).
SUSTAINABLE
DEVELOPMENT.
Preuzeto
sa:
https://www.unwto.org/sustainable-development, 08.02.2020.
77

Upskill.
(2020).
Sustainable
Tourism
Guidelines.
Preuzeto
sa:
https://upskill.study/sustainable-tourism, 08.02.2020.
Vlasak, A. (2018). Ironies of Consociation: Forest and Natural Resource Governance in
Post-War Bosnia and Herzegovina. Society & Natural Resources, 31(5), 599-614.
Vukadin, I. M. (25. 11. 2016). Sustainability Issues in Management of Tourism in
Protected Areas: Case Study of Plitvice Lakes National Park. Evolution of Destination
Planning
and
Strategy.
Preuzeto
sa:
https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-3-319-42246-6_10#citeas,
04.02.2020.
Wearing, S. L., Schweinsberg, S. i Tower, J. (2016). Marketing National Parks for
Sustainable Tourism. Bristol: Channel View Publications.
Weaver, D. B. (2006). Sustainable Tourism: Theory and Practice. Oxford: Elsevier.
Wohlmuther, C. i Wintersteiner, W. (2014). International handbook on tourism and
peace. Austrija: Drava.
World Commission on Environment and Development. (1987). Our Common Future
(Istraživački rad). Oxford: Oxford University.
Yfantidou, G. i Matarazzo, M. (2017). The future of sustainable tourism in developing
countries. Sustainable development, 25(6), 459-466.

1

11 PRILOZI
PRILOG 1: Intervju sa Eko selom ''Natura Art''
-
Datum izvođenja intervjua: 03.07.2020
-
Kontaktna osoba: Adna Ćoralić
1. Koliko je eko naselje Natura Art zastupljen u turističkoj ponudi i na koji način
nastojite doći do posjetioca? Koje su vaše najveće konkurentske prednosti?
- Turističko naselje Natura Art je u zadnje dvije godine na raspolaganju turistima samo u
periodu od maja do oktobra.S obzirom da je turističko naselje Natura Art novi projekat i
nismo ga razvili do kraja radili smo isključivo u mjesecima visoke sezone. Sa 2020.
godinom plan je bio da se završe svi projekti te da Natura Art bude na raspolaganju
turistima tokom cijele godine. Naše najveće prednosti su lokacija i veliki broj sadržaja na
raspolaganju domaćim i stranim turistima.  Zadnje dvije godine kako poslujemo
posjetioci su prepoznali Naturu Art kao atraktivnu lokaciju tako da nemamo problem sa
pronalaskom turista. Kvalitetna usluga i kvalitetan sadržaj se daleko čuje tako da se često
nađemo u situaciji da nemamo dovoljan kapacitet za svu potražnju.
2. Koje mogućnosti za upoznavanje i istraživanje prirode, okoliša i bosanske tradicije
nudi vaše eko naselje?
- Turističko naselje Natura Art je projekat  sa ciljem razvoja postojećeg turističkog
potencijala Nacionalnog parka „Una“ i njegove okoline, kao i upoznavanja ljudi s
ljepotom i bogatstvom ovog kraja. Nalazi se na ulazu u Nacionalni Park Una iz pravca
Bihaća, u naselju Lohovo te samim tim turisti imaju mogućnost uživanja  u prirodnim
ljepotama.Od naselja kreće staza i ulaz u NP Una koji turisti mogu koristiti za istraživanje
i upoznavanje prirode i okoliše. Također, turistima su na raspolaganju 4 lađe i Arka za
vožnju do dvoslapa rijeke Une. U sklopu naselja se nalaze tri restorana sa vanjskim
terasama u kojima nudimo bogatu paletu tradicionalne bosanske hrane.
3. Koje su to aktivnosti koje nudite posjetiocima? Mislite li da su vaše prirodno-
kulturne vrijednosti i turistička ponuda dovoljno promovirane?
- Posjetiocima nudimo niz vanjskih i unutrašnjih aktivnosti. Na raspolaganju od ove
godine je wellness centar sa bazenom u sklopu hotela, kongresna dvorana, sala za
sastanke, dječije igralište, nogometni teren, vožnja lađom, rafting, vožnja biciklima, igre
za odrasle... S obzirom da su nam kapaciteti bili 100% popunjeni i da je potražnja dolazila
sama od sebe nismo imali potrebu za velikom promocijom. Natura Art je mjesto gdje se
svi vraćaju i dugo pričaju o ljepoti koju su vidjeli. Mi  se trudimo da ne mjenjamo ništa
što je priroda stvorila i to je dodalo samo vrijednosti.
4. Kakva je struktura gostiju, koje su ciljne grupe i koji su glavni motivi turista za
posjetu?
2

- U mjesecima visoke sezone najveći broj je stranih turista i to iz Ujedinjenih Arapskih
Emirata i Saudijske Arabije. Mi definitvno imamo nešto za čim turisti iz ovih zemalja žude
a to su prirodne ljepote. Prve godine kad je otvoreno turističko naselje Natura Art prvi
turisti iz ovih zemalja su bili oduševljeni. Za ove turiste je jako važna potrošačka
preporuku (marketing od usta do usta) i mi smo to iskoristili. Potrudili smo se da svaki
gost bude zadovoljan i da se priča proširi. Svake godine se širimo tako da smo uspjeli u
namjeri.
5. Šta gosti posljednjih godina najviše cijene pri boravku u vašim apartmanima, tj. pri
korištenju vaših usluga u eko naselju?
- U sklopu naselja smo napravili hotel (kategorizacije četiri zvjezdice). U ponudi imamo
smještaj u sklopu zgrade hotela, apartmane, gazdinsku kuću (odvojeni objekat sa četiri
dvokrevetne sobe) i tri bungalova.  Posjetioci najviše cijene raznovrsnost usluge jer
mogu da biraju kakav smještaj žele te samim tim i razlike u cijeni postoje.(pristupačnost
za sve posjetioce).
6. Mislite li da je trenutni broj vaših turističkih objekata dovoljan za turistične potrebe?
- Smatram da je grad Bihać tek na početku razvijanja svoje turističke ponude te da
moramo svi poraditi da prvo nudimo što kvalitetniju uslugu a onda da razmišljamo o
proširenju ponude. Tokom visoke sezone svi smještajni kapaciteti su popunjeni i ima
mjesta za proširenje ponude ali na prvom mjestu treba da bude poboljšanje kvalitete
usluge.
7. Mislite li da su osnovna i turistična infrastruktura na teritoriji NP Una dovoljno
razvijene ili je potrebna nadgradnja i da li utječe status nacionalnog parka, odnosno
stupanj zaštite područja, na potencijalni razvoj održivog turizma?
- Nacionalni park Una je naše najveće bogastvo. Evidentno je da se svake godine radi na
razvijanju teritorije NP Una ali isto tako smatram da je protrebno još dosta rada da bi
dostigli nivo koji će nas odvojiti te da bi turisti prepoznali NP Una i Bihać kao atrkativnu
lokaciju.
8. Koji su vaši najveći projekti do sada i kako će trenutno stanje, tj. pandemija u svijetu
utjecati na vaše planove/događaje za ovu godinu? (kako će se odraziti na broj posjeta,
razvoj i općenito stanje vas i NP Una)?
- Opal Grupa svake godine pokrene novi projekat s ciljem razvoja  turizma na Unsko
Sanskom kantonu. Ove godine smo krenuli sa radom u turističom naselju Art. Izgradili
smo wellness centar sa bazenom, kongresnu dvoranu i imali smo namjeru pripremiti još
smještajnih jedinica i adrenalin park međutim morali smo stati sa radovima. U Bihaću
Opal Grupa sa dva hotela ima u ponudi 100 smještajnih jedinica i nažalost sve rezervacije
do 01.06.2020 su otkazane. Mjesec Juni je još neizvjestan i rezervacije se otkazuju ali
sporijim tempom. U svakom slučaju gubitci su veliki i za nas i za Nacionalni park Una.
9. Kakvo je vaše mišljenje o prevelikom broju posjetioca, da li šteti prirodi i da li
uznemirava stanovnike? Mislite li da utječe status nacionalnog parka, odnosno stupanj
zaštite područja, na potencijalni razvoj održivog turizma?
3

- Svi na ovom području smo uvijek veseli kada vidimo turiste tako da u tom pogledu ne.
Što se tiče uništavanja prirode ni to se ne dešava, ukoliko dođe do porasta broja
posjetilaca se trebaju poduzeti mjere da do toga ne dođe.
10. Po čemu se vaše eko naselje i vaši smještajni kapaciteti izdvajaju, odnosno razlikuju
od ostalih konkurentskih ponuda? Po čemu ste jedinstveni?
- Lokacija je sigurno nešto što nas odvaja od drugih ali isto tako i ponuda koju ćete rijetko
naći u Bosni i Hercegovini. Naselje koncipirano tako da za svakog imamo nešto za
ponuditi. Poslovni ljudi mogu koristiti kongresne dvorane za konferencije , sastanke ili
teambuilding aktivnosti. Porodice imaju širinu prostora na raspolaganju za odmor dok
djeca uživaju u dječijem parku.
11. Kako mislite da bi osmišljavanje novih dodatnih aktivnosti kao što su nove
strategije/ideje za team building programe, avanturističke doživljaje i radionice za
djecu i odrasle, utjecali na razvoj održivog turizma i porast broja posjetioca u vašem
naselju i općenito u NP Una?
- Ja sam prošle godine krenula u osmišljavanje teamubilding aktivnosti za razne
kompanije, banke i državne insituticije ali sam ih prilagodila tradiciji koju želimo
promovisati kroz naselje. Jedna od aktivnosti je bila razvijanje bosanskih pita. Nisam
očekivala da će uspjeh biti baš primjetan jer su to ipak poslovni ljudi međutim odaziv i
aktivnosti su se pokazali više nego uspješni. Grupe su nam se vraćale po dva puta
samoincijativno i aktivnosti koje su zaživjele su baš te kroz koje se prožimala bosanska
tradicija.
12. S obzirom na to, da je jedan od ciljeva vašeg eko naselja promocija bosanske
tradicije, možete li mi sa tog aspekta reći koje su to aktivnosti i događaji koji bi po
vašem mišljenju imali vrijednost i potencijal da privuku posjetioce i samim tim
pripomognu razvoju održivog turizma na tom području?
- Perspektiva turističkog naselja Natura Art je promocija tradicije ali i kroz razne projekte
koji su pred nama, stvaranja novih umjetničkih djela,  umjetnika koji će u ovom
prelijepom ambijentu moći izraziti svoja umjetnička nadahnuća. Želimo da ovaj dio
Turističkog naselja postane nezaobilazna destinacija svim umjetnicima te njihovim
udruženjima kako bi zajedno čuvali tradiciju  za buduće generacije.
13. U vašoj ponudi imate i ARKU, koliko je ona zapravo popularna među vašim
turistima? Da li planirate u budućnosti, ukoliko dođe do razvoja turizma, povećati
njihov broj?
- Prošle godine smo već povećali broj lađi i stavili ih na korištenje turistima. Prošle godine
su svi turistički ugostitelji osjetili znatan razvoj turizma i svi smo aktivno radili na
povećanju sadržaja i promociji turizma. Ova godina neće biti ni blizo kao prošla i
smatram da se ove godine ne mogu očekivati neke velike investicije ali se svakako
nadamo 2021. kao novom početku i prilici za dodatna razvijanja.

4

PRILOG 2: Intervju sa rafting centrom ''Una Kiro Rafting''
-
Datum izvođenja intervjua: 03.07.2020
-
Kontaktna osoba: Ćoralić Mersad-Kiro
1. Mislite li da je Nacionalni park Una najveći turistični potencijal grada Bihaća?
- Nacionalni park Una je najveći turistički potencijal ne samo grada Bihaća već i cijelog
Unsko-sanskog kantona.
2. Mislite li da je infrastruktura u NP Una dovoljno razvijena za rafting ili je potrebna
nadgradnja?
- Infrastruktura nije dovoljno razvijena za rafting u smislu dolaska gostiju raftinga na start
na Štrbački Buk. Pod hitno urediti i asvaltirati putnu komunikaciju Orašac-Š.Buk, izgraditi
dovoljan kvalitetan broj sanitarnih čvorova uopšte za sve posjetioce i više mjesta za
odmor i osvježenje.
3. Smatrate li da ste jedan od glavnih faktora u razvoju održivog turizma u NP Una?
- Smatram da sam jedan od glavnih faktora u razvoju održivog tuirzma u Nacionalnom
parku Una, pošto se već 20 godina  bavim avanturističkim turizmom, u prvom redu
raftingom i kajakom.
4. Koji su vaši najveći projekti do sada i kako će trenutno stanje, tj. pandemija u svijetu
utjecati na vaše planove/događaje za ovu godinu?
- Najveći projekti do sada su suorganizacija i učešće na tradicionalnoj  Internacionalnoj
Una regati, a svakako da je trenutna situacija u svijetu, izazvana pandemijom već dovela
do velikih problema, jer su svi dogovoreni aranžmani za ovu godinu otkazani. Mislimo
da će corona virus totalno uništiti ovu turističku sezonu.
5. Mislite li da je trenutni broj vaših turističnih kapaciteta dovoljan za turistične
potrebe?
- Što se tiče raftinga naša kompanija raspolaže sa najbrojnijim i najboljim turističkim
kapacitetima na području USK-a, pogotovo vezano za rafting usluge. Svakako da
kapacitete treba proširivati u skladu sa povećanjem broja gostiju.
6. Koliko je zapravo rafting kao sport popularan u Bihaću i da li mislite da je dovoljno
razvijen i promoviran?
- Dakle razlikujemo dva tipa raftinga, komercijalni i sportski. Komercijalni je dosta
razvijen i promoviran, postoji 12-tak subjekata koji se bave organizacijom raftinga na
rijeci Uni. Najveća promocija je preko interneta i kroz NP UNA. U sportskom dijelu rafting
kao sport u Bihaću je bio u početku dosta popularan, postojao je i rafting klub, koji je
sudjelovao u BiH ligi i takmičio se, te unazad nekoliko godina bio sudionik Svjetskog
prvenstva u raftingu kao reprezentacija BiH, i poslije toga se ugasio. Dakle sportski
rafting trenutno u Bihaću i ne postoji, što je velika šteta, jer imamo i tradiciju i uvjete. Ali
5

nikad nije kasno za sportski rafting, malo više pomoći grada i ostalih subjekata
(privrede,sporta itd.) animiranje mladih.
7. Šta vas razlikuje od ostalih agencija koje na području NP Una nude usluge raftinga
ili kajaka? Po čemu ste jedinstveni?
- Ono što nas razlikuje od ostalih agencija koje na području NP UNA nude usluge raftinga
i kajaka je visoki profesionalizam  i odgovornost za svoje goste. Nama je u prvom redu
sigurnost gosta i njegovo bezbijedno spuštanje niz rijeku. Naša oprema je na svjetskom
nivou, a naši skiperi-vodiči su educirani i obučeni za najteže izazove i svi imaju licence od
FMPIK i Luče kapetanije, a većina ima i licence IRF (svjetske rafting federacije). Mi
preventivno djelujemo, nema starta na raftingu bez adekvatne i propisane opreme i bez
licenciranog skipera-vodiča. Svakako da je visokim referencama naše agencije
doprinijelo i to da je vodi nekada istaknuti kajakaš i reprezentativac u kajaku na divljim
vodama, skiper-vodič instruktor raftinga, te vrsni poznavalac rijeke Une i njenih brzaka i
slapova, Ćoralić Mersad-Kiro, kao i veliki broj kajakaških i rafting reprezentativaca,
državnih prvaka i učesnika OI. U skoro 20 godina rada nismo imali nijedne greške. Sve
navedeno je uticalo na to da je naša agencija UNA RC KIRO RAFTING prva u F BIH dobila
licencu od FMPIK I Lučke Kapetanije da vrši teirijsku i praktičnu obuku za polaganje ispita
za vodiča-skipera raftinga.
8. Kakvo je vaše mišljenje o prevelikom broju posjetioca, da li šteti prirodi i da li
uznemirava stanovnike? Mislite li da utječe status nacionalnog parka, odnosno stupanj
zaštite područja, na potencijalni razvoj održivog turizma?
- Trenutno ne šteti prirodi i ne uznemirava stanovnike jer brojčano nije još tako izražen.
Kada dođe do razvoja treba paziti i naravno tada će doći do izražaja svi nedostaci.
9. Kakva je struktura vaših gostiju, koje su ciljne grupe i koji su glavni motivi turista za
posjetu?
- Što se tiče strukture gostiju ona je raznolika. Dolaze nam od 7-77 godina i nudimo im
rafting etape prikladne za njih i stare i mlade, podjednako dolaze i muški i ženski gosti,
(najčešće ipak od 18-40 godina, iz svih zemalja svijeta). Uglavnom ciljani gosti su
avanturisti, željni nečeg novog i nesvakidašnjeg, željni adrenalina i druženja. Glavni
motiv dolaska turista u Bihać i USK- su NP UNA I RAFTING ili RaFTING I NP UNA. Jedno
bez drugog teško ide i povezani su.
10. Kako mislite da bi osmišljavanje dodatnih aktivnosti kao što su team building
programi, dodatni avanturistički doživljaji i radionice utjecali na razvoj održivog
turizma u NP Una i na porast broja posjetioca?
- Mi već odavno radimo team building programe i mislimo da bi pored njih  novi turistički
sadržaji i radionice doprinijeli razvoju održivog turizma u NP UNA i povećalo broj
posjetilaca.
12. Po čemu se vaš kamp izdvaja, odnosno razlikuje od ostalih konkurentskih
smještaja?
6

- Naš kamp se razlikuje od ostalih konkurentskih smještaja po slijedećem: rasprostire se
na skoro 20000m2 površine uz samu rijeku, raspolaže sa savremenom infrastrukturom,
ograđen, sanitarni čvorovi, restoran, sportski tereni, 5 km udaljen od centra Bihaća,
veliki broj kamp mijesta, smještaj u čvrstim objektima sa 80 ležajeva.
PRILOG 3 – Intervju sa rekreativno – biciklističkim klubom ''RBK Japod''
-
Datum izvođenja intervjua: 02.07.2020
-
Kontaktna osoba: -
1. Mislite li da je Nacionalni park Una najveći turistični potencijal grada Bihaća?
- Svakako, Nacionalni park Una je najveći turistički potencijal Bihaća.
2. Već desetu godinu tradicionalno obilježavate međunarodnu biciklijadu ''Nacionalni
park Una'', svaki put okupite veliki broj biciklista i ljubitelja prirode, kako ste
zadovoljni sa prošlogodišnjom biciklijadom?
- Zadovoljstvo je kad preko 150 biciklista iz regiona na izuzetno jakom pljusku kiše voze
bez ijednog odustajanja krozNacionalni park Una, ne razmišljaju uopšte o kiši već
naprotiv to doživaljavaju kao jedno izvanredno iskustvo koje niko od njih još nije doživio.
I da, uvijek se interesuju kad će slijedeća biciklijada NP „Una“!
3. Mislite li da je infrastruktura u NP Una dovoljno razvijena za biciklizam ili je
potrebna nadgradnja?
- U svakom slučaju je potrebna nadogradnja, s obzirom da su naši članovi obišli neke od
Evropskih destinacija, možda top 10 u Evropi;, kao na primjer Riva del Garda u Italiji,
Passo Del Stelvio, Mortirolo, Passo Gavia, u Francuskoj, Alpe D` Huez, Col du Galibier,
Austriji Grosglokner itd. Može se dosta toga prepisati od zemalja koje već imaju
turističku tradiciji u aktivnom biciklizmu.
4. Koji su vaši najveći projekti do sada i kako će trenutno stanje, tj. pandemija u svijetu
utjecati na vaše planove/događaje za ovu godinu?
- Mi imamo svoj biciklistički kalendar za svaku godinu i prilično ga ispunjavamo i držimo
unazad 10 godina. Međutim ova situacija sa corona virusom, već nam je uskratila pola
godine naših aktivnosti i još je neizvjesno šta će biti sa ostalom polovinom planiranih
aktivnosti. Ne smijemo ništa još planirati i sigurno je da ćemo ovu godinu sa vrlo malo
aktivnosti  dobro osjetiti u budžetu kluba jer te aktivnosti su naš izvor financiranja.
5. U kojoj oblasti biste mogli poboljšati ili optimizirati svoju aktivnost i da li postoji
suradnja sa nekim klubovima iz inostranstva?
- Surađujemo sa puno klubova iz Hrvatske i razmjenujemo iskustva u organizaciji raznih
biciklističkih događanja. Jako smo prepoznatljivi po našim aktivnostima u Hrvatskoj i
Sloveniji, jer upravo najveži broj naših gostiju dolazi iz tih zemalja.
6. Koliko je zapravo biciklizam kao sport popularan u Bihaću i da li mislite da je
dovoljno razvijen i promoviran?
7

- Jako popularan u zadnje vrijeme, s ozirom da Bihać sa nekih 65ooo stanovnika može
okupiti nekoliko stotina biciklista, dovoljno govori o razvijenosti bicikliszma. Međutim
do sada naše turističke zajednice malo ili nikako ulažu u biciklizam. Tek u zadnje vrijeme
nešto je malo krenulo uz našu podršku.
7. S obzirom na to da vaš klub inicira i podržava ekološke aktivnosti te radi na
unapređenju sportskog i rekreativnog života, možete li mi sa tog aspekta reći koje su
to aktivnosti i događaji koji bi po vašem mišljenju imali vrijednost i potencijal da
privuku posjetioce i samim tim pripomognu razvoju održivog turizma na tom
području?
- Promocija i marketing, mapiranje staza, osmišljavanje sportskih i zabavnih aktivnosti,
kombinacija promocije prirodnih ljepota sa aktivnim sportovima, promocija krajiških jela
i pića te autohtonih proizvoda, eko proizvoda.
8. Smatrate li da ste jedan od glavnih faktora u razvoju održivog turizma u NP Una?
- Pa neznam da bih se baš nazvao jedan od glavnih, ima tu i drugih, ali zasigurno puno
doprinosimo promociji Nacionalnog parka Una, jer se primjeti u zadnjih nekoliko godina
da tokom godine dosta stranaca obiđu Nacionalni park biciklima, dakle cikloturista.
9. Kakva je struktura gostiju, koje su vaše ciljne grupe (spol, starost)?
- Naša ciljna grupa je aktivni rekreativci srednjih godina, svih spolova, cikloturisti,
uživaoci prirodnih ljepota na biciklu.
10. Mislite li da bi razvojem turizma u NP Una biciklisti dobili bolje uvjete?
- Naravno, što više infrastrukture i ponude, veća je i očekivanost takvih cikloturista.
PRILOG 4 – Intervju sa domaćinstvom ''Čardaklije''
-
Datum izvođenja intervjua: 02.07.2020
-
Kontaktna osoba: Zoran Radošević
1. Kako su nastale Čardaklije? Sa koliko i kakvim objektima se mogu pohvaliti?
- U nastanku Čardaklija zasigurno komercijalni aspekt nije bio na prvom mjestu,odnosno
one su proizvod iskrene ljubavi i ogromne želje da ispoštujemo odluku naših predaka
koji su prije oko 200 godina odlučili da se zakuće na ovim prostorima i da nastavimo
tamo gdje su oni stali. Svjesni svih prirodnih ljepota nije bilo dileme da se ova priča
započne upravo ovdje uprkos činjenici da su ovo krajevi bez bilo kakve tradicije za
bavljenje agroturizmom. Imali smo jasan cilj, pokazati srce,otvoriti dušu i u duhu pravih
domaćina dočekati svakog gosta koji pokuca na naša vrata. Čardaklije su 2008 godine
kao potpuno devastirano domaćinstavo počelo sa rekonstrukcijom da bi se danas moglo
pohvaliti sa konobom i restoranom kapaciteta 75 mjesta,kuhinjom i pekarom,ljetnom
baštom kapaciteta 200 mjesta, Centrom za interpretaciju prirodne baštine-u
izgradnji,suvenirnica, smještajni kapaciteti za prenoćište,štala za konje.
2. Koji dijelovi/aktivnosti vašeg etno sela su turistima najzanimljiviji?
8

- Uz aktivan odmor u prirodi uživajući u šetnji kroz šume,mi smo se dosta posvetili i
očuvanju ugrožene vrste Bosansko brdskog konja. U Centru za interpretaciju želimo da
na jedan  efektan način dočaramo veoma značajnu ulogu Bosansko brdskog konja kroz
čovječanstvo a zatim da našim gostima kroz različite aktivnosti pružimo mogućnost
druženja sa ovom plemenitim životinjama.
3. Mislite li da je trenutni broj vaših turističkih objekata dovoljan za turistične potrebe?
Šta gosti posljednjih godina najviše cijene pri boravku u vašim apartmanima, tj. pri
korištenju vaših usluga u etno selu?
- Autentičnost je sigurno ono što nas izdvaja od ostalih,mi ovdje živimo i trudimo se da
svojim gostima dio doživljaja prenesemo na njih,bilo da je to kroz hranu,piće ili nešto
drugo. Smještajni kapaciteti su nešto što je često puta usko grlo i to je ono u šta želimo
da investiramo u narednom periodu.
4. Po čemu se vaše etno selo i vaši smještajni kapaciteti izdvajaju, odnosno razlikuju
od ostalih konkurentskih ponuda? Po čemu ste jedinstveni?
- Kao što sam na početku istakao ovo je priča koju moja porodica i ja živimo a ne radimo
i to gosti itekako prepoznaju. Jedni smo od rijetkih ili da ne kažem jedini koji smo za
goste otvoreni tokom cijele godine. Također,pravilo kuće je da sve što služimo mora biti
domaće i od lokalnih proizvođača,što uz redovnu kontrolu proizvoda daje zasigurno višu
kvalitetu.
5. Prodajete li vaše domaće proizvode? Da li u sklopu vaše turističke ponude za
posjetioce imate degustaciju i prodaju proizvoda, u vidu štanda ili posebnog prostora
za takvu vrstu promocije?
- U sklopu suvenirnice naši gosti imaju priliku kupiti neke od domaćih proizvoda koje smo
sami pripremili ili proizvoda od drugih dobavljača za koje smatramo da posjeduju
kvalitetu i interes od strane gostiju za istim. U ovoj godini planirano otvoriti veliku eko
pijacu kojom bi obogatili ponudu a lokalnom stanovništvu dali šansu da njihov proizvod
dođe do krajnjeg kupca.
6. Posjeduje li vaša turistična ponuda programe za pojedince/skupine? Ukoliko da,
gdje možemo pronaći opisane programe?
- U zavisnosti od godišnjeg doba imamo nekoliko različitih ponuda za pojedince ali i za
grupe.
Ponude
kao
sve
ostale
informacije
možete
pogledati
na
linku:
www.cardaklije.com.
7. Koliko noćenja ste imali prošle godine i da li mislite da će se uskoro desiti porast te
brojke? Da li preovladavaju noćenja skupina/grupa ili pojedinaca turista?
- Što se tiče dolazaka i noćenja mislim da za sada dominiraju porodice i dolasci manjih
grupa prvenstveno iz regije. Mi za sada nemamo kapaciteta za noćenje većih grupa tako
da oni navraćaju obično na ručak i obilazak domaćinstava. U narednom periodu
planiramo povećati smještajne kapacitete i uspostaviti bolju komunikaciju sa
agencijama.
9

8. Kakvo je vaše mišljenje o prevelikom broju posjetioca, da li šteti prirodi i da li
uznemirava stanovnike? Mislite li da utječe status nacionalnog parka, odnosno stupanj
zaštite područja, na potencijalni razvoj održivog turizma?
-  Prevelikog broja posjetilaca zasad nemamo i mislim da to uopšte nije faktor koji utječe
na sporiji razvoj turizma. Ukoliko bi došlo do takve situacije bi se ozbiljno trebali
pozabaviti određenim stvarima.
9. Kakva je struktura gostiju, koje su vaše ciljne grupe i koji su glavni motivi turista za
posjetu?
- Naša jasna strategija razvoja će na kraju izbistriti i ciljnu grupu,ali to je proces i to je
nešto čemu težimo. Za sada različit godišnji period dovodi i različite skupine ljudi ,ali ono
što treba naglasiti je da su jaki udari turista jul i august kada su ljudi pretežno na
godišnjem odmoru.
10. Koji su vaši najveći projekti do sada i kako će trenutno stanje, tj. pandemija u
svijetu utjecati na broj posjeta, razvoj i općenito stanje?
- Čardaklije vidimo kao cjelinu i za sve što napravimo prethodi dosta razmišljanja i
organizacija jer želimo da ostanemo dosljedni onome u šta smo uložili sebe sve ove
predhodne godine. Što se tiče pandemije posljedice su gotovo ne sagledljive ali mi smo
već naučili da nas uvijek nešto vuče nazad ,pa i to nam sada dođe kao prednost.
PRILOG 5 – Intervju sa predstavnikom Nacionalnog parka Una
-
Datum izvođenja intervjua: 01.07.2020
-
Kontaktna osoba: Haris Hadžihajdarević
1. Koji su vaši najveći projekti do sada i kako će trenutno stanje, tj. pandemija u svijetu
utjecati na vaše planove/događaje za ovu godinu - kako će se odraziti na broj posjeta,
razvoj i općenito stanje vas i Nacionalnog parka Una?
- U ovoj situaciji je jako teško dati neku prognozu ali mogu reći da će se pandemija loše
odraziti globalno na sva zaštićena područja te turizam. Najvjerovatnije je ova godina za
sve koji se bave turizmom izgubljena
2. Kakvo je vaše mišljenje o osnovnoj i turističnoj infrastrukturi na teritoriji
Nacionalnog parka Una?
- Infrastruktura nije dovoljno razvijena to je činjenica. Skoro smo dobili nešto novca da
se popravi 5km problematičnog puta, ovo zatvaranje će nam dobro doći jedino u tom
pogledu – da se svi radovi završe.
3. Kako mislite da bi osmišljavanje novih dodatnih aktivnosti kao što su nove
strategije/ideje za turističke programe, avanturističke doživljaje i radionice za djecu i
odrasle, utjecali na razvoj održivog turizma i porast broja posjetioca u Nacionalnom
parku Una?
10

- Dodatne aktivnosti, odnosno turistički programi i aktivnosti za posjetioce su jako bitni.
Na našim prostorima je to već poznato i mi sami smo za neke veće skupine već radili
programe koji su uključivali vanjske aktivnosti, međutim taj segment nije još dovoljno
razvijen – i mislim da bi postojanje toga pozitivno utjecalo na razvoj turizma.
4. Kakvo je vaše mišljenje o trenutnom broju turističkih objekata na tom području?
- S obzirom na dosadašnje iskustvo (prije pandemije), možemo reći da trenutni
smještajni kapaciteti nisu dovoljni za potrebe turizma, pogotovo hotelski smještaji.
Sezona iz godine u godinu postaje sve duža jer park postaje sve poznatiji i potrebno je
prilagoditi smještajne kapacitete većem broju turista.
5. Kakvo je vaše mišljenje o prevelikom broju posjetioca, da li šteti prirodi i da li
uznemirava stanovnike? Mislite li da utječe status nacionalnog parka, odnosno stupanj
zaštite područja, na potencijalni razvoj održivog turizma?
- U svakom slučaju, prevelik broj posjetilaca nije dobar za okoliš i očuvanje prirode, mi
trenutno nemamo taj problem – kao naši susjedi (Nacionalni park Plitvička jezera).
Ukoliko dođe do toga bilo bi potrebno upravljati brojem posjetilaca kako ne bi došlo do
narušavanja prirode.
PRILOG 6 – Intervju sa direktorom Nacionalnog parka Una
-
Datum izvođenja intervjua: 01.07.2020
-
Kontaktna osoba: Amarildo Mulić
1. Koji su vaši najveći projekti do sada i kako će trenutno stanje, tj. pandemija u svijetu
utjecati na vaše planove/događaje za ovu godinu - kako će se odraziti na broj posjeta,
razvoj i općenito stanje vas i Nacionalnog parka Una?
- U NP Una u proteklih devet i pol godina od početka operativne uspostave i razvoja
nacionalnog parka realizirali smo nekih 30ak projekata, koji su financirani ili sufinancirani
od strane donatorskih fondova kako domaćih (Fond zaštite okoliša Bosne i Hercegovine)
tako i inostranih fondova EU, zatim posebnih programa Svjetske banke, odnosno GEF
programa vezano za očuvanje planinskih i šumskih područja. Istakao bih značajne
projkete na samom početku 2011/2012 godine koji su realizirani a to su dva projekta
prekogranične suradnje (Razvoj Eko zone Una; Una izvor života). Namjenski projekat
namjenskih sredstava za podršku NP Una koji se zvao.. na kojem smo dobili prvu soft
početnu turističku infrastrukturu, a ona je bila vezana za signalizaciju , edukativne table,
jumbo panoe i pojedine vidikovce na najatraktivnijim dijelovima. Foksu projekta Una
izvor života (koji je rađen zajedno sa Zadarskom županijomtog projekta) je bio nastavak
izgradnje turističke infrastrukture prvenstveno vidikovca u posjetilačkoj zoni Martin
Brod ali isto tako i kreiranje zajedničke turističke ponude između Zadarske županije i NP
Una. Zatim imali smo veoma značajan naučno-istraživački projekat finansiran velikim
dijelom od strane Fonda zaštite okoliša Bosne i Herecgovine, pod nazivom…. Gdje je
fokus bio na istraživanju medvjeđe populacije na području NP Una, gdje smo ustvari prvi
put u historiji u Bosni i Hercegovini humano uhvatili jednog medvjeda, znanstveno ga
obradili i označili ga satelistskom gps ogrlicom i naredne dvije godine smo pratili njegovo
kretanje i život putem satelitskog signala i nakon dvije godine životinja se oslobađa
11

ogrlice – jer je ista tako programirana. 2014 godine smo uhvatili i drugog medvjeda, prvi
medvjed je postao negdje i maskota, odnosno simbol NP Una – dobio je naziv Medvjed
Ljutoč BIH 001, kroz realizaciju tog projekta snimili smo i dokumentarni film koji je
izuzetno vrijedan za NP Una. Možemo reći da smo s tim projektim napravili iskorak u
naučno istraživačkom radu. Zatim realizacija projekta u ovoj najtežoj godini za turizam,
jedan je ovih dana već pri kraju a to je izgradnja vodovoda u dužini 8 km na relaciji mjesto
Orašac – Šrbački buk, ta relacija ide prema Štrbačkom buku koji je svih ovih godina bio
najatraktivniji i najposjećeniji dio NP Una. Urađeno je dosta projekata što većih što
manjih, koji su se odnosili na različite segmente NP Una. Jedan od najznačajnijih
projekata za budućnost koji je u toku je ustvari na bazi inicijative NP Una 2017 godine
gdje smo kandidirali za upisova dva mikrolokaliteta (Štrbački buk i Martin Brod) u
registar Svjetske prirodne baštine UNESCO. NP Una je ušao u 2019 godinu sa izuzetnim
programima i očekivanjima koji su projekcirani na bazi prethodih godina i sveukupnog
poslovanja NP Una, i za prva dva mjeseca imali smo u odnosu na isti period prošle godine
povećanje ua 400% interesa. Međutim pojavljivanjem pandemija virusa u Evropi pa tako
i u našem regionu u Bosni i Hercegovini ustvari u martu mjesecu došlo je do kompletne
blokade turističkog prometa kako u području NP Una tako i u cijeloj Bosni i Hercegovini,
to je globalni problem. Od mjeseca marta do kraja aprila bili zatvoreni za sve posjete,
lagano smo u skladu sa popuštanjem mjera krajem aprila otvorili NP Una za posjete, gdje
su zabilježeni prvi domaći posjetioci – iz mjeseca u mjesec je bilo sve više domaćih
posjeta. Pandemija je ograničila naše poslovanje ali cilj za ovu godinu je da firma
odnosno da radimo svoje osnovne djelatnosti za zaštitu i očuvanje prirodnih i drugih
vrijednosti NP Una i stvaranje ambijenta za razvoj turizma, te promocija putem
digitalnog marketinga i komunikacija sa steakholderima.
2. Kakvo je vaše mišljenje o osnovnoj i turističnoj infrastrukturi na teritoriji
Nacionalnog parka Una?
- Mi u NP Una od početka operativne uspostave i radnje np Una tačnije 2011 godine smo
svjesni nedostataka na ovom području, posebno kada je u pitanju komunalna
infrastruktura, koja se odnosni na oborinske i odpadne vode odnosno regulisanje tih
voda. U nekom dijelu one predstavljaju manji problem međutim veći problem se rastom
turizma i posjeta na području NP Una javlja kod pristupnih puteva koji vode
najposjećenijim zonama NP Una. Najveći problem imamo na relaciji Štrbački buk –
Lohovo u organizaciji pristupa posjetilca i isto tako kada je u pitanju primara zadaća a to
je zaštita i očuvanje prirodnih i drugih vrijednosti u toj zoni. Kada je u pitanju posjetilačka
zona Martin Brod imamo još 3 km neasvaltiranog makadamskog puta. Važno je
napomenuti i nesikorištenost Unske pruge koja postoji više od skoro 100 godina i ustvari
pruga koja je nekada bila najiskorištenija popitanju i prevoza roba i ljudi. Ona je i sada
tehnički ispravna međutim nije iskorištena, bez obzira što smo mi iz NP Una već 16
godina unazad pokrenuli promotivnu priču – a to je turistička vožnja jednom godišnje na
otvorenom platou pripremljene želježničke kompozicije a to je turistički voz
smaragdnom dolinom rijek Une koji jednom godišnje ima za cilj da promovira vrijednosti
gornjeg toka rijeke Une i samog parka, te da se pokaže da ako ništa drugo Unska pruga
u ovom dijelu Bihaća iskoristiti za turističke ture. Bez obzira na sve poteškoće koje
imamo u procesu uspostave razvoja NP Una uspjeli smo prije 2 godine osigurati od
strane osnivača vlade Federacije Bosne i Hercegovine te Federalnog Ministarstva okoliša
12

i turizma milion konvertibilnih maraka za izgradnju, asfaltiranje i modernizaciju jednog
dijela puta prema Štrbačkom buku.
3. Kako mislite da bi osmišljavanje novih dodatnih aktivnosti kao što su nove
strategije/ideje za turističke programe, avanturističke doživljaje i radionice za djecu i
odrasle, utjecali na razvoj održivog turizma i porast broja posjetioca u Nacionalnom
parku Una?
- Na području NP Una postoje dokumenti koji su vezani za upravljanje kao što su plan
upravljanja i Master plan dokumenti vezani za očuvanje i zaštitu područja NP Una,
bidiverziteta i svih vrijednosti. Međutim, ono što nedostaje to ste dobro primjetili je
ustvari neka zajednička strategija kojom će se definisati vizija, koraci i mjere za razvoj
turizma na ovim prostorima.
4. Kakvo je vaše mišljenje o trenutnom broju turističkih objekata na tom području?
- Kada su u pitanju smještajni kapaciteti imamo značajno ulaganje privatnog sektora na
području NP Una, međutim još uvijek možemo okarakteristati područje parka kao
područje koje ima potrebu za ozbiljnijim ulaganjima i za podizanjem sveukupnog
kvaliteta usluga. Fali nam edukacija kadra i profesionalna usluga na tom nivou i u tom
kontekstu trebali bi poraditi na formiranju kadra i specialista. Nadamo se da ćemo kroz
razvoj NP Una i kreiranjem boljeg ambijenta potaći još veća i značajnija ulaganja na tom
polju.
5. Kakva je struktura gostiju, koje su ciljne grupe i koji su glavni motivi turista za
posjetu?
- Kada su u pitanju zadnje godine poslovanja u skladu sa našim procjenama, na emitivnim
turističkim tržištima su zadnje dvije godine obilježene na sljedeći način: negdje domaćih
gostiju je oko 35% od ukupnog broja posjetitelja, zatim nekih 15% je iz zemalja regiona
(zemalja bivše Jugoslavije), to čini negdje oko 50% sveukupnog broja posjetitelja. Zatim
nekih 25% čine gosti iz arapskog poluotoka, tj. zemalja zaljeva koji su u zadnjih 5-6 godina
u Bosni i Hercegovini izuzetno u porastu, zatim gosti iz zemalja EU i drugih zapadno
evropskih zemalja - čine negdje oko 20% sveukupnog broja posjetitelja. Ostalih 5%
pripada drugim zemljama. Što se tiče motiva, motiv je obilazak zaštićenog područja NP
Una, odnosno najatraktivnijih zona kao što su zona Štrbački buk i zona Martin Brod,
zatim i aktivnosti u području parka koje su vezane za rekreativne oblike turizma
(biciklizam, pješačenje, planinarenje) ali isto tako i avanturističke oblike turizma poput
kajaka, kanua i raftinga na divljim vodama i naravno tu je i sportski ribolov gdje imamo
najduži ribolovni fly fishing ribolovni revir u Evropi u dužini od 8 km od Martin Broda do
Kulen Vakufa. Ciljne grupe koje su vezane za obilazak najatraktivnijih zona NP Una su
ustvari od 15 do 75 godina, dok su ciljne grupe, koje su vezane za sportsko – rekreativne
i avanturističke oblike turizma od 18 do 55 godina..
6. Koliko su zapravo biciklizam i rafting kao sportovi popularni u Bihaću, da li mislite
da su dovoljno razvijeni i promovirani?
- Selektivni oblici turizma u Nacionalnom parku Una, odnosno sportsko - avanturistički
oblici turizma kao što su rafting i kajak na divljivm vodama, zatim rekreativni oblici kao
13

što su biciklizam i ja bih dodao sportski ribolov - su veoma bitni segmenti u cjelokupnoj
turističkoj ponudi odnosno aktivnostima koje se mogu provoditi na ovom području.
Rafting i kajak na divljim vodama u zadnjih 20ak godina su veoma dobro pozicionirani na
emitivnim turističkim tržištima pogotovo u regionu i Evropi i sve je više interesa za ovaj
oblik avanturizma na području Nacionalnog parka Una ali i cjelokupnom području rijeke
Une. Najatraktivnija radionica za plovidbu rafting čamcima i kajakom je od Štrbačkog
buka do naselja Lohovo u dužini 16 km, gdje je težina vode između trećeg i četvrtog
stepena tako da je ona veoma zahtjevna, veoma uzbudljiva i podiže adrenalin posjetilaca
koji su takvih doživljaja i avanture željni. Biciklizam u samom gradu Bihaću ima veliku
tradiciju i imamo nekoliko biciklističkih klubova. Sve više posjetilaca upražnjava i ove
mogućnosti rekreacije.
7. Kakvo je vaše mišljenje o prevelikom broju posjetioca, da li šteti prirodi i da li
uznemirava stanovnike? Mislite li da utječe status nacionalnog parka, odnosno stupanj
zaštite područja, na potencijalni razvoj održivog turizma?
- Prevelik broj posjetilaca u bilo kojoj turističkoj destinaciji nije dobro došao sa aspekta
upravljanja i zaštite te kvaliteta ponuđenih usluga unutar te destinacije. Prevelik broj
posjetilaca nije dobar naročito u zaštićenim područjima, pa tako i ni u Nacionalnom
parku Una. Mi nakon devet godina operativne uspostave i razvoja Nacionalnog parka
Una nemamo još takav problem, dešavaju se tendencije rasta posjeta ali obzirom na
procjenu i površinu Nacionalnog parka nismo ni približno broju posjetilaca koji bi
ugrozio, odnosno narušio prirodu. Procjenjeni optimalni broj posjetilaca u Nacionalnom
parku Una (u toku jedne godine) ne bi trebao biti viši od 500 000 posjetilaca.