Drvo s tri arheološka nalazišta u Hrvatskoj i mogućnosti njegova istraživanja

Čufar, Katarina;Tolar, Tjaša;Trajković, Jelena

Katarina ^ufar1, Tja{a Koren~i~2, Jelena Trajkovi}3
Drvo s tri arheolo{ka
nalazi{ta u Hrvatskoj i
mogu}nosti njegova
istra`ivanja
Wood from three archaeological sites in
Croatia and its research potential
Izvorni znanstveni rad · Original scientific paper
Prispjelo - received: 16. 3. 2006.
Prihva}eno - accepted: 6. 7. 2006.
UDK: 630*814.7
SA@ETAK • Analizirali smo uzorke drva razli~itog stanja (ugljen, vla`no drvo, mokro ili vodom natopljeno drvo),
s tri arheolo{ka nalazi{ta u Hrvatskoj. Predstavljamo metode pripreme drva za identifikaciju i dendrokronolo{ka
mjerenja te rezultate identifikacije drva. Izradili smo 14 uzoraka jele (Abies alba Mill.), 4 uzorka bukve (Fagus
sylvatica L.) i 10 uzoraka hrasta (Quercus sp.). Na 16 uzoraka koji su imali vi{e od 45 godova izmjerili smo {irine
godova za dendrokronolo{ko datiranje sa slovenskim referentnim kronologijama. Dendrokronolo{ka datacija ni u
jednom primjeru nije bila uspje{na, jer je bilo premalo uzoraka s pojedinog nalazi{ta, imali su premalo godova ili
su bili preslabo sa~uvani. Datiranje malog broja slabo sa~uvanih uzoraka malo je vjerojatno, osobito bez lokalnih
kronologija koje za Hrvatsku jo{ ne postoje. Dajemo upute kako uzimati uzorke, pripremati i spremati drvo iz arhe-
olo{kih ili kulturno-povijesnih nalazi{ta za istra`ivanja da bismo {to bolje iskoristili njihov istra`iva~ki potencijal.
Klju~ne rije~i: arheolo{ko drvo, anatomija drva, identifikacija drva, dendrokronologija, svojstva drva
ABSTRACT • We have analyzed wood from three archaeological sites in Croatia. The samples of wood were in
various conditions (charcoal, wet wood, and waterlogged wood). This paper presents the preparation of archaeo-
logical wood for identification and dendrochronological analysis and the results of wood identification. We identi-
fied 14 samples of fir (Abies alba Mill.), 4 samples of beech (Fagus sylvatica L.) and 10 samples of oak (Quercus
sp.). We analyzed dendrochronologically 16 samples that contained more than 45 tree-rings and attempted to date
them with the Slovenian reference chronologies. Dendrochronological dating was not successful, because there
were not enough samples from individual sites and the samples had not enough tree-rings or were not well preser-
ved. Dating without local chronologies, which have not been developed for Croatia yet, is less probable, especially
if a small number of badly preserved samples is analyzed. This paper also presents instructions as how to collect,
prepare and store samples of wood from archaeological and cultural-historical sites so as to provide optimal use of
their research potential.
Key words: archaeological wood, wood anatomy, wood identification, dendrochronology, wood properties
DRVNA INDUSTRIJA 57 (2) 67-73 (2006)
67
............. ^ufar, Koren~i~, Trajkovi}: Drvo s tri arheolo{ka nalazi{ta u Hrvatskoj ...
1 Autorica je profesorica Drvnotehnolo{kog odjela Biotehni~kog fakulteta Sveu~ili{ta u Ljubljani, Slovenija. 2Autorica je mlada istra`iva~ica u
Institutu za arheologiju ZRC SAZU u Ljubljani, Slovenija. 3Autorica je docentica Drvnotehnolo{kog odsjeka [umarskog fakulteta Sveu~ili{ta
u Zagrebu, Hrvatska.
1 The author is a professor at the Department of Wood Science and Technology, Biotechnical Faculty, University of Ljubljana, Slovenia. 2The
author is a young researcher at the Institute of Archaeology at ZRC SAZU in Ljubljana, Slovenia. 3 The author is an assistant professor at Wood
Technology Department, Faculty of Forestry, University of Zagreb, Croatia.
1. UVOD
1 INTRODUCTION
Istra`ivanja drva u arheologiji i kulturnoj ostav-
{tini ve} desetlje}ima privla~e sve ve}u pozornost jer je
drvo svojevrstan arhiv informacija o proteklim doga-
|anjima u okoli{u i mogu}e ga je datirati. Informacije o
okoli{u uskladi{tene u gra|i drva treba dekodirati. Prvi
korak je odre|ivanje godine u kojoj je nastao pojedini
god, {to je podru~je dendrokronologije, koja se temelji
na istra`ivanjima godova u drvu i omogu}uje datiranje,
tj. odre|ivanje starosti drva. To je posebice va`no ondje
gdje je drvo jedini izvor podataka o starosti nalaza. Za
datiranje drva treba istra`iti vi{e uzoraka iz istog objek-
ta i na njima izmjeriti {irine godova. [irine godova za-
tim se nacrtaju u obliku grafikona (nizova, tj. serija go-
dova, kronologija), koje se onda me|usobno uspore|u-
ju i sinkroniziraju (sl. 2, 5). Ako `elimo ustanoviti godi-
nu nastanka godova, niz {irina godova moramo datirati
tako da graf {irina godova vizualno i statisti~ki uspore-
dimo s odgovaraju}om referentnom kronologijom. Re-
ferentnu kronologiju treba sastaviti za svaku vrstu drva,
regiju i vremensko razdoblje.
U Sloveniji su se istra`ivanja drva i dendrokrono-
logija u arheologiji i na podru~ju kulturne ba{tine uvri-
je`ila u posljednjem desetlje}u. Tako je do sada u toj
zemlji sastavljena 876 godina duga kronologija jele
(Abies alba Mill.), za razdoblje od 1120. do 1995. g.
(^ufar i Levani~, 1999). Kronologija ari{a (Larix deci-
dua Mill.) duga je 1242 godine i pokriva razdoblje od
756. do 1997. g. (Levani~ et al., 2001), kronologija hra-
sta (Quercus petraea Liebl. i Q. robur L.) duga je 548
godina i pokriva razdoblje od 1456. do 2003. g. (^ufar,
neobjavljeno), kronologija bukve (Fagus sylvatica L.)
duga je 360 godina, za razdoblje od 1645. do 2004. g.
(^ufar, neobjavljeno). Navedene su kronologije regio-
nalne, tj. vrijede u Sloveniji. Zbog dobre telekonekcije
(sli~nosti kronologija iz razli~itih zemljopisnih podru-
~ja) spomenute su kronologije u odre|enim uvjetima
primjenjive i u Italiji, Austriji i Njema~koj (^ufar i Le-
vani~, 1999), a mo`e se o~ekivati da }e biti upotrebljive
i u Hrvatskoj. Me|u najva`nijim vrstama drva samo se
u smreki (Picea abies Karst.) pokazalo da nema dobre
telekonekcije (^ufar i Levani~, 1998).
Nabrojane kronologije iz Slovenije bilo bi kori-
sno produljiti u pro{lost jer postoje velike potrebe za
datiranje drva iz rimskog doba i, osobito iz prapovije-
snih naselja na Ljubljanskom barju, iz razdoblja
3700-2500. g. pr. Krista (Velu{~ek i ^ufar, 2002), iako
do sada jo{ nije prikupljeno drvo koje pokriva cijelo
razdoblje od danas do 3700. g. pr. Krista.
Kada drvo ne mo`emo dendrokronolo{ki datirati
jer nemamo odgovaraju}ih referentnih kronologija, ve-
lika je pomo} datiranje pomo}u radioaktivnog ugljika.
U tome arheolozi ~esto trebaju pomo} stru~njaka za
drvo, ponajprije pri uzimanju uzoraka drva za analize i
pri interpretaciji rezultata (usp. ^ufar i Kromer, 2004).
Ako je drvo dendrokronolo{ki protokolirano, uz pomo}
rezultata C14 mjerenja za uzorke iz razli~itih dijelova na
istoj kronologiji primjenom metode wiggle matching
mo`emo znatno pobolj{ati datiranje.
I u Hrvatskoj je potreba za istra`ivanjem drva na
podru~ju arheologije i kulturne ba{tine velika (npr.
Tkal~ec, Sekelj Ivan~an, osobna komunikacija), iako
jo{ nema sustavnih istra`ivanja za sastavljanje doma}ih
referentnih kronologija i za njihovu uporabu.
Cilj ovog istra`ivanja jest analiza uzoraka drva i
ugljena iz arheolo{kih nalazi{ta Plemi}ki grad (ZG1),
Gudovac (ZG2) i Tor~ec (ZG3) u Hrvatskoj, koje su
istra`ivale Tatjana Tkal~ec i Tajana Sekelj Ivan~an iz
Instituta za arheologiju u Zagrebu.
2. MATERIJAL I METODE
2 MATHERIAL AND METHODS
2.1. Arheolo{ka nalazi{ta: Plemi}ki grad,
Gudovac i Tor~ec u Hrvatskoj
2.1
Archaeological sites: Plemi}ki grad,
Gudovac and Tor~ec in Croatia
2.1.1. Plemi}ki grad
Arheolo{ko nalazi{te Plemi}ki grad Vrbovec u
Klenovcu Humskom (Krapinsko-zagorska `upanija,
op}ina Hum na Sutli, katastarska op}ina Lupinjak) na-
lazi se na strmome brijegu, u narodu zvanom Veliki
Gradi{ ili Veliko Gradi{}e, s kojega se pru`a slikovit
pogled na dolinu rijeke Sutle (Tomi~i} i Tkal~ec,
2005). Ru{evine burga, tj. pretpostavljenoga srednjov-
jekovnoga grada Vrbovca, poznatoga i iz povijesnih
vrela od 1267. do 1497. g., nalaze se na vrhu spomenu-
toga brijega ~ija zaravan zauzima povr{inu od oko 650
m2 (Tomi~i} i Tkal~ec, 2005).
2.1.2. Gudovac
Gudovac-Gradina nizinsko je srednjovjekovno
gradi{te indikativnog toponima, smje{teno u sjevernom
dijelu sela Gudovca, oko 7 km jugozapadno od Bjelo-
vara (Bjelovarsko-bilogorska `upanija). Gradi{te je po-
dignuto u mo~varnom okoli{u, oko 50 m zapadno od
potoka Plavnice i oko 100 m isto~nije od crkve sv. Petra
(Tkal~ec, 2005). Danas se prepoznaje kao gradi{te ~ije
je sredi{nje uzvi{enje, promjera oko 50 m, utvr|eno
{irokim jarkom i zemljanim bedemom koji je najbolje
o~uvan na sjevernoj strani, a arheolo{kim istra`ivanjem
dobiveni su rezultati na osnovi kojih pretpostavljamo
da je izvorno lokalitet oblikom pripadao vrsti tzv. dvoj-
nih gradi{ta (Tkal~ec, 2005).
Starija faza gradi{ta prema nalazima je datirana u
drugu polovicu ili na kraj 15. st., {to potvr|uje i C14 ana-
liza. Sredinom 16. st. gradi{te postaje jednom u nizu
protuturskih utvrda te je do`ivjelo i odre|ena gradi-
teljska preoblikovanja, a podignut je i novi drveni
obrambeni objekt ~iji su ostaci prona|eni u najpli}im
arheolo{kim slojevima (Tkal~ec, 2005).
2.1.3. Tor~ec – Gradi}
Srednjovjekovno gradi{te Gradi} ili Turski brijeg
smje{teno je sjeverno od mjesta Tor~ec pokraj Kopriv-
nice (Koprivni~ko-kri`eva~ka `upanija), u blizini suto-
ka potoka Segovine i Glibokoga, odnosno Glibokoga i
68
DRVNA INDUSTRIJA 57 (2) 67-73 (2006)
^ufar, Koren~i~, Trajkovi}: Drvo s tri arheolo{ka nalazi{ta u Hrvatskoj ... ..............
Vratneca. Lokalitet je tipi~no nizinsko srednjovjekov-
no gradi{te s jasno uo~ljivim bedemom istaknutih uglo-
va te opkopom koji se punio vodom. Gradi} se u arheo-
lo{koj literaturi prvi put spominje 1970-ih godina (Ko-
lar, 1976). Istodobno je bilo ustanovljeno da se na Gra-
di}u nalaze drvene konstrukcije ili objekti izra|eni vje-
rojatno od hrastovine, ~ija je starost od 625 g. dobivena
C14 metodom (prim. Janu{ka, 2000). Tijekom 2002. g.
na Gradi}u su provedena sonda`na arheolo{ka istra`i-
vanja pod vodstvom dr. sc. Tajane Sekelj Ivan~an, dok
su ne{to opse`nija istra`ivanja nastavljena idu}e, 2003.
g. (Tkal~ec, 2003).
2.2. Uzimanje uzoraka drva
2.2 Wood sampling
2.2.1. Plemi}ki grad
Na dendrokronolo{ku analizu bili su predani
uzorci ostataka uru{enih drvenih stropnih greda iz sloja
SJ 017 (sjeveroisto~na prostorija: U-45; sjeverna pro-
storija: U-79) odnosno iz istog sloja oznake SJ 039 u
sjeverozapadnoj prostoriji: U-121, U-125, U-126,
U-130, U-131.
Taj se sloj smatra uru{enim stropnim gredama
prizemnih prostorija. Budu}i da je burg bio gra|en u
13. st., pretpostavlja se da drvo potje~e iz tog vremena
ili iz kasnijega ako je drvena gra|a obnavljana (osobna
komunikacija, Tkal~ec).
2.2.2. Gudovac
Uzorci predani na analizu potje~u od greda koso
u~vr{}enih uz rubove sredi{njeg uzvi{enja (U-C – F),
zatim od drva iz SJ 072 (U-332; U-A; U-B), jednog od
najni`ih slojeva zapune obrambenog jarka te od drva iz
SJ 096+073 (U-357), odnosno iz slojeva na dodiru pa-
dine sredi{njeg uzvi{enja s obrambenim jarkom (sve na
prosje~noj relativnoj dubini od 2,7 m).
Svi uzorci potje~u iz najstarije faze podizanja gra-
di{ta: U-332, U-335, U-A, U-B od odba~enog drva
(oblice i ostala gra|a) u obrambenom jarku iz vremena
podizanja gradi{ta ili iz prvih faza funkcioniranja gra-
di{ta, a uzorci U-C – F od drva koje je slu`ilo kao
obrambeni i funkcionalno-gra|evni materijal pri podi-
zanju gradi{ta (Tkal~ec, 2005).
2.2.3. Tor~ec
U probnim istra`ivanjima 2002. g. bile su otvore-
ne 2 sonde. Sondom 2 zahva}en je dio unutarnjeg bede-
ma s ugra|enim drvenim konstrukcijskim elementima
te dio jarka. U kolovozu 2003. g. na~injen je presjek
preko polovice gradi{ta na njegovoj isto~noj strani. Na
taj je na~in istra`ivanjima obuhva}eno sredi{nje uzvi-
{enje, zatim obrambeni jarak i vanjski, danas vidljiv be-
dem te su istra`eni svi glavni graditeljski elementi gra-
di{ta. U fazi IIIa prokopan je jarak, podignut bedem i
nasipavanjem oblikovano sredi{nje uzvi{enje. U fazi
IIIb u~vr{}eno je relativno nisko sredi{nje uzvi{enje.
Koso uz njegovu padinu postavljen je niz kvadrati~no
obra|enih drvenih kosnika ({irina stranica oko 7 cm)
koji su svojim {iljastim dijelom na pravilnim razmaci-
ma bili ubodeni pod kutom od oko 45° duboko u zem-
lju. Kosnici su izra|eni od hrastova drva. O~uvani su u
du`ini od 81 do 111 cm. Pri gradnji na te je kosnike na-
nesena ve}a koli~ina drva i namjerno zapaljena kako bi
padina sredi{njeg uzvi{enja bila ~vr{}a. Ti konstrukcij-
ski elementi prona|eni su in situ i dio su prve gradi-
teljske faze i ljudske intervencije na tom lokalitetu, te
su upravo oni uzeti za C14 analizu i poku{aj dendrokro-
nolo{ke analize (U-1 /ZG3-16/ i U-2 /ZG3-17/). Tije-
kom faze III, a svakako nakon faze IIIa, u ve} iskopa-
nom {irokom jarku podignut je unutra{nji zemljani be-
dem oblika otvorenog kruga, prekinut na isto~noj stra-
in, gdje je nadomje{ten drvenom hrastovom ogradom.
Gra|en je od zemlje i drva, a taj je sloj analizom uz
pomo} radioaktivnog ugljika (C14) datiran u razvijeni
srednji vijek (druga polovica 12. do sredine 13. st.).
Ostaci drvenog mosta nalaze se tik uz polo`aj
srednjovjekovnog naselja Du`ine, iz kojega se razvilo
dana{nje mjesto Tor~ec, a linija pretpostavljene ceste
preko vodotoka protezala se prema sjeveru i rijeci Dra-
vi te je prolazila isto~no uz samu drveno-zemljanu
utvrdu Gradi}, uz mogu}nost odvajanja jednog njezina
kraka prema gradi{tu (Sekelj Ivan~an i Tkal~ec, 2004).
Jedan evidentirani drveni trupac izva|en je 1999. godi-
ne iz potoka, a krajem 2004. g. dio njega (U-3
/ZG3-18/) predan je u dendrokronolo{ku analizu kako
bi se ustanovilo korespondira li drveni most s kasno-
srednjovjekovnom utvrdom ili je iz mla|eg razdoblja.
2.3. Priprema i identifikacija drva
2.3
Preparation and identification of wood
Kad su uzorci dopremljeni na Odsjek za drvnu
tehnologiju Biotehni~kog fakulteta u Ljubljani, drvo
smo pregledali, dodatno ozna~ili i obradili strojevima
za drvo, tako da je dimenzija uzoraka u aksijalnom
smjeru iznosila 5 – 10 cm. Obra|ene smo uzorke foto-
grafirali. Slijedila je obrada drva za identifikaciju i mje-
renje {irine godova. Kako se drvo razlikovalo po kvali-
teti i o~uvanosti, s njime smo u nastavku istra`ivanja
razli~ito postupali. Arheolo{ko drvo nalazilo se u obli-
ku ugljena razli~ite vla`nosti, vla`nog drva i vodom na-
pojenog »mokrog« drva.
Mokri ugljen (usp. sl. 1) obradili smo skalpelom
tako da smo mu izravnali popre~nu povr{inu. Za identi-
fikaciju smo uzeli manje komade ugljena i osu{ili ga.
Suhi smo ugljen razlomili tako da smo dobili tri ana-
tomske ravnine: popre~nu, radijalnu i tangencijalnu.
Drvo smo pregledali mikroskopom i identificirali ga.
Na komadima vla`nog drva (usp. sl. 3, 6.a) skal-
pelom smo izravnali dio popre~ne, radijalne i tangenci-
jalne povr{ine te ih pregledali pod stereomikroskopom
i odredili vrstu drva. Ako makroskopska identifikacija
nije bila mogu}a, odrezali smo jo{ tanke preparate po-
pre~noga, radijalnoga i tangencijalnoga prereza za mik-
roskopsku identifikaciju. Zatim smo drvo pa`ljivo osu-
{ili i izbrusili mu popre~ni presjek.
Mokro drvo (usp. sl. 4.a) duboko smo zamrznuli,
skalpelom izravnali dio popre~ne, radijalne i tangenci-
jalne povr{ine te ih pregledali stereomikroskopom.
DRVNA INDUSTRIJA 57 (2) 67-73 (2006)
69
............. ^ufar, Koren~i~, Trajkovi}: Drvo s tri arheolo{ka nalazi{ta u Hrvatskoj ...
Ako makroskopska identifikacija nije bila mogu}a,
odrezali smo jo{ tanke preparate popre~noga, radijalno-
ga i tangencijalnoga prereza.
Identifikaciju drva obavili smo s pomo}u klju~a
za identifikaciju drva ~etinja~a i lista~a prema Schwe-
ingruberu (Schweingruber, 1978, 1990) i s pomo}u in-
teraktivnog ra~unalnog klju~a za identifikaciju drva li-
sta~a INTKEY (Richter i Dallwitz, 2002).
2.4. Dendrokronolo{ka analiza
2.4 Dendrochronological analysis
Na glatko obra|enim popre~nim povr{inama drva
izbrojili smo godove. [irine godova mjerili smo na
uzorcima koji su imali 45 ili vi{e godova. Mjerenje smo
obavili s pomo}u mjernog stoli}a LINTAB, stereomik-
roskopa Olympus SZ 11 i programa TSAP/X.
Rezultate mjerenja grafi~ki smo prikazali kao se-
rije {irina godova u ovisnosti o vremenu (usp. sl. 2, 5).
Nizove {irina godova (grafove) uzoraka iz istoga nala-
zi{ta me|usobno smo usporedili, odnosno sinkronizira-
li. Sve nizove (serije) koji su pokazivali opti~ko i stati-
sti~ko podudaranje ujedinili smo u plivaju}e nedatirane
kronologije, zasebno za jelovinu (usp. sl. 2) i hrastovi-
nu (usp. sl. 5). U sljede}em koraku obavili smo datiran-
je, odnosno usporedbu s raspolo`ivim referentnim kro-
nologijama koje su sastavljene na Odsjeku za drvnu
tehnologiju Biotehni~kog fakulteta u Ljubljani ili su
dobivene razmjenom s drugim laboratorijima.
3. REZULTATI
3 RESULTS
3.1. Uzorci s nalazi{ta Plemi}ki grad
3.1 Samples from site Plemi}ki grad
Drvo s lokacije Plemi}ki grad (ZG1) bio je ugljen
razli~ite vla`nosti iz pougljenjenih ostataka greda iz-
gorjele konstrukcije. Izgled uzoraka predo~en je na sli-
ci 1.
Otkrili smo drvo jele (Abies alba Mill.) – 14 frag-
menata, bukve (Fagus sylvatica L.) – jedan fragment i
hrasta (Quercus sp.) – dva fragmenta. Za dendrokrono-
lo{ka istra`ivanja bilo je upotrebljivo devet fragmenata
ugljena jele (usp. sl. 1). Nizove {irina godova izmjerene
na pojedinim fragmentima sastavili smo u ve}e krivulje
{irina godova (sl. 2). Mjerenja su potvrdila da je rije~ o
drvu iz dvije razli~ite grede. Rezultate smo usporedili
sa slovenskom kronologijom jele. Datiranje, na`alost,
nije bilo uspje{no.
3.2. Uzorci s nalazi{ta Gudovac
3.2 Samples from site Gudovac
Na lokaciji Gudovac (ZG2) imali smo razmjerno
dobro sa~uvano vla`no drvo (sl. 3) i vodom napojeno
»mokro« drvo (usp. sl. 4).
Mokro drvo bilo je drvo bukve (Fagus sylvatica
L.) – 3 uzorka, koji zbog premalog broja godova nisu
bili prikladni za dendrokronolo{ku analizu. Vla`nom
drvu hrasta (Quercus sp.) pripadalo je pet uzoraka, od
70
DRVNA INDUSTRIJA 57 (2) 67-73 (2006)
^ufar, Koren~i~, Trajkovi}: Drvo s tri arheolo{ka nalazi{ta u Hrvatskoj ... ..............
Slika 1. Primjer uzoraka ugljena jele s nalazi{ta Plemi}ki
grad (ZG1), crtica = 2 cm
Figure 1 An example of fir charcoal from the site Plemi}ki
grad (ZG1), scale bar = 2 cm
Slika 2. Sinkroniziranih nizovi {irina godova uzoraka ugljena jele iz nalazi{ta Plemi}ki grad (ZG1)
Figure 2 Synchronized tree-ring sequences of the fir charcoal samples from the site Plemi}ki grad (ZG1)
Slika 3. Uzorci hrasta s nalazi{ta Gudovac (ZG2), crtica = 2 cm
Figure 3 Oak samples from the site Gudovac (ZG2),
scale bar = 2 cm
kojih su ~etiri bila prikladna za dendrokronolo{ku ana-
lizu.
Vla`ni hrastovi uzorci (sl. 3) tipi~ni su cijepani
uzorci iz ve}ih debala. Tek nakon obrade povr{ine po-
kazalo se da imaju relativno {iroke godove (3–5 mm)
(usp. sl. 6.b), pa je broj godova bio malen. Nakon mje-
renja {irina godova sinkronizirali smo nizove {irina go-
dova (sl. 5). Ustanovili smo dobro podudaranje nizova
{irina godova triju uzoraka, {to zna~i da su iz istog vre-
mena. Jedan uzorak pak nismo mogli sinkronizirati s
njima. Datiranje, na`alost, nije bilo uspje{no.
3.3. Uzorci s nalazi{ta Tor~ec
3.3 Samples from site Tor~ec
Uzorci s lokacije Tor~ec (ZG3) bili su razmjerno
dobro sa~uvani vla`ni uzorci hrasta (Quercus sp.).
Uzorci U2 (ZG3-17) i U3 (ZG3-18), pribli`nog
presjeka 8 x 8 cm, bili su dio konstrukcije gradi{ta od-
nosno refugija, koji prema ocjeni arheologa pripada
drugoj polovici 12. st. odnosno prvoj polovici 13. st.
Nakon obrade drva pokazalo se da dva uzorka imaju
izuzetno uske godove reda veli~ine 1 mm, tako da su,
usprkos malim dimenzijama, sadr`avala vi{e od 89 od-
nosno 100 godova (prim. sl. 6.c – uski godovi). Uzorke
nismo mogli me|usobno sinkronizirati iako bismo po
tipologiji mogli lako zaklju~iti da je rije~ o drvu iz istog
razdoblja. Drvo je bilo obra|eno tako da su iz ve}eg de-
bla izra|ene manje grede, pa su se na dva uzorka nalazi-
li godovi iz razli~itih razdoblja (npr. jedan bli`e sre-
di{tu, a drugi bli`e periferiji stabla).
Jedan uzorak U1 (ZG3-16) bio je balvan mosta
koji bi, prema navodima arheologa, trebao biti iz neo-
dre|enog razdoblja nakon 1450. g. Usprkos promjeru
ve}em od 30 cm, uzorak je imao samo 49 godova (usp.
sl. 6.b – {iroki godovi). Ni to datiranje nije bilo mogu}e.
4. RASPRAVA
4 DISCUSSION
Uzorci s lokacije Plemi}ki grad pougljenjeni su
ostaci greda izgorjele konstrukcije, prema ocjenama ar-
heologa iz 13. do 15. st. Za datiranje konstrukcija obi-
~no se uzimaju uzorci drva 7 – 10 greda iz iste faze
gradnje, jer ve}i broj uzoraka pove}ava vjerojatnost
uspje{nog datiranja. U ovom primjeru za istra`ivanje
smo dobili uzorke ugljena iz dvije grede izgorjele krov-
ne konstrukcije. Krivulje {irine godova nijedne grede
nismo uspjeli sinkronizirati. Mjerenje je napravljeno na
ugljenu koji se drobio (usp. sl. 1), pa je postojala velika
mogu}nost pogre{ke pri mjerenju. Da smo na raspola-
ganju imali vi{e uzoraka i da smo mogli lako isklju~iti
mogu}e pogre{ke pri mjerenju, vjerojatnost uspje{nog
datiranja bila bi velika jer raspola`emo dobrom i dovol-
jno dugom jelovom kronologijom, koja bi zbog dobre
telekonkcije jelovih kronologija bila primjerena za da-
tiranje drva iz Hrvatske.
Uzorci ugljena op}enito se ~ine obe}avaju}ima za
istra`ivanja. Ubudu}e bismo pri uzimanju uzoraka mo-
rali paziti da u sli~nim situacijama arheolog uzme {to
ve}i dio popre~nog presjeka drva odnosno ugljena.
Ugljen treba za{tititi od drobljenja i raspadanja. Mokri
ugljen treba spremiti tako da se ne osu{i. Iako je za
identifikaciju drva primjeren suhi ugljen, ~ini se da je
priprema povr{ina za mjerenje {irine godova mogu}a
samo ako je ugljen jo{ u vla`nom stanju.
Glede pribli`ne preddatacije drva s nalazi{ta Gu-
dovac, koje prema mi{ljenju arheologa potje~e iz druge
polovice 15. st., za datiranje je bilo opravdano primije-
niti slovensku hrastovu kronologiju, pa smo usporedbe
napravili tako|er s hrastovom kronologijom iz Austri-
je, dugom 807 godina, za razdoblje od 1189. do 1995.
g. (Wimmer i Grabner, 1998 / Grabner, osobna komu-
nikacija). Glavni razlog neuspje{nog datiranja jest to
DRVNA INDUSTRIJA 57 (2) 67-73 (2006)
71
............. ^ufar, Koren~i~, Trajkovi}: Drvo s tri arheolo{ka nalazi{ta u Hrvatskoj ...
a)
b)
Slika 4. Kolut arheolo{ke hrastovine (a) napojene vodom na-
kon uzimanja na terenu, (b) isti komad drva nakon mjesec
dana su{enja na sobnoj temperaturi (foto: Martin Zupan~i~)
Figure 4 A piece of archaeological oak (a) waterlogged wood
after collecting in the field, (b) the same piece of wood after
one month exposure at room temperature (Photo: Martin Zu-
pan~i~)
Slika 5. Sinkronizirani nizovi {irina godova hrastovih uoraka (ZG2 – U-C, U-D, U-F) s nalazi{ta Gudovac (ZG2)
Figure 5 Synchronized tree-ring sequences of the oak wood samples (ZG2 – U-C, U-D, U-F) from the site Gudovac (ZG2)
{to je plivaju}a kronologija (presjek nizova {irina go-
dova triju uzoraka) sadr`avala samo 45 godova. Tako
kratke kronologije op}enito je te{ko datirati, u najbol-
jem slu~aju to nam uspije uz dobre referentne kronolo-
gije iz istog podru~ja.
Datiranje
uzoraka
s
nalazi{ta
Tor~ec,
U2
(ZG3-17) i U3 (ZG3-18), slovenskom hrastovom kro-
nologijom nije bilo uspje{no, {to pokazuje da su vjero-
jatno stariji od 1450. g., dokle se`e na{a kronologija.
Na`alost, uzorke nije bilo mogu}e datirati ni s ve} spo-
menutom kronologijom iz Austrije. Razlog za to je ve-
lika udaljenost referentne kronologije (vi{e od 400 km)
i ~injenica da smo istra`ili samo dva uzorka. Uzorak U1
(ZG3-16) iz Tor~eca bio je iz balvana mosta. Za nj dati-
ranje nije bilo mogu}e ponajprije zato {to smo raspola-
gali jednim jedinim uzorkom sa samo 49 godova. Pre-
ma navodima arheologa, pri iskopavanju na Tor~ecu
bilo je uzeto vi{e uzoraka drva. Trebalo bi dendrokro-
nolo{ki analizirati sve njih, jer bi tada vjerojatnost dati-
ranja narasla.
Suradnja arheologa i drvnih tehnologa zahtijeva
mnogo u~enja. Drvo je osjetljivi prirodni materijal, a
drvo iz arheolo{kih nalazi{ta ~esto je ve} dijelom raz-
gra|eno, pa nakon uzimanja na arheolo{kom nalazi{tu s
njim treba pa`ljivo postupati da ga sa~uvamo takvoga
kakvo je bilo u trenutku nala`enja. Najosjetljivije je vo-
dom napojeno drvo iz vla`nog okoli{a, koje na prvi po-
gled izgleda prili~no dobro sa~uvano, iako se nakon
izno{enja na zrak brzo osu{i, utegne, izobli~i i raspadne
(prim. sl. 4.b). Da bismo to sprije~ili, najbolje je da
drvo previ{e napojeno vodom odmah nakon uzimanja
na terenu hermeti~ki zatvorimo u polietilenske vre}ice,
tako da ostane napojeno vodom. Vla`no drvo, kao i ug-
ljen, treba sa~uvati u stanju kakvo je bilo u trenutku uzi-
manja na terenu.
Za dendrokronolo{ka istra`ivanja drvo mora ima-
ti {to ve}i broj godova (usp. sl. 6.c). U dosada{njim se
istra`ivanjima pokazalo da je potrebno najmanje 45 go-
dova. Za datiranje je va`no da drvo uzmemo tako da
ima {to je mogu}e vi{e perifernih godova, jer su oni
najbli`i godini sje~e stabla, pa su zato i najva`niji za oc-
jenu starosti drvenog objekta. Tako|er je vrlo va`no da
broj uzoraka iz iste lokacije, tj. s istog objekta i iste gra-
diteljske faze, bude {to ve}i, jer je ve}i broj uzoraka (7 –
10 po graditeljskoj fazi) obi~no uvjet za uspje{no dati-
ranje. To je posebice va`no ako za datiranje raspo-
la`emo samo referentnim kronologijama iz udaljenih
podru~ja.
Poznato je da uzorkovanje ovisi i o tome kakvo se
drvo uop}e sa~uvalo. Pritom op}enito vrijedi pravilo da
s terena treba pokupiti sve drvo. ^esto se, naime, po-
ka`e da na terenu nije mogu}e ocijeniti koji je uzorak
drva pogodan za analizu, tj. ima li dovoljno godova za
dendrokronolo{ko datiranje. Na vi{e uzoraka pouzda-
nije se mo`e ocijeniti pogodnost drva za analizu u labo-
ratoriju, jer brojanjem godova odre|ujemo uzorke na
kojima ima smisla raditi skupe i spore dendrokrono-
lo{ke analize.
Sve rezultate dendrokronolo{kih mjerenja spre-
mamo, pa se s vremenom, s pobolj{anjem referentnih
kronologija pove}ava vjerojatnost njihova datiranja.
Kada dendrokronolo{ko datiranje nije mogu}e, tj.
kada je neuspje{no, drvo ima smisla poslati na datiranje
pomo}u radioaktivnog ugljika. Ako su uzorci najprije
bili dendrokronolo{ki istra`eni, znamo koji uzorci pot-
je~u iz istog razdoblja i kakvo je njihovo relativno dati-
ranje. Uzorci za analize radioaktivnog ugljika trebaju
imati dovoljno veliku masu (prema dogovoru s labora-
torijem za analize radioaktivnog ugljika) i {to manje
godova, najbolje perifernih, tj. najmla|ih godova. Tako
}e se datum dobiven analizom radioaktivnog ugljika
odnositi na uski izbor godova iz vremena neposredno
prije sje~e stabla. Najbolje rezultate datiranja pomo}u
radioaktivnog ugljika mogu}e je dobiti metodom wig-
gle-matching, koja se temelji na vi{e uzoraka datiranih
pomo}u radioaktivnog ugljika, koji su prethodno bili
relativno datirani uz pomo} dendrokronologije.
4. ZAKLJU^AK
4 CONCLUSION
Svi analizirani uzorci drva stigli su u laboratorij
Odsjeka za drvnu tehnologiju Biotehni~kog fakulteta u
Ljubljani u dobrom stanju tako da smo lako i uspje{no
identificirali vrstu drva. Ustanovili smo tri razli~ite
vrste drva i ugljena: jele – Abies alba Mill. (14 uzora-
72
DRVNA INDUSTRIJA 57 (2) 67-73 (2006)
^ufar, Koren~i~, Trajkovi}: Drvo s tri arheolo{ka nalazi{ta u Hrvatskoj ... ..............
a)
b)
c)
Slika 6. Uzorci hrasta s nalazi{ta Tor~ec (ZG3) (a). Pojedinosti anatomske gra|e dva uzorka: b) {iroki godovi (uzorak U-1) i
c) uski godovi (uzorak U-2 i U-3); b, c, crtica 5 mm
Figure 6 Oak samples from the site Tor~ec (ZG3) (a). The details of anatomical structure of two samples containing (b) wide
tree-rings (samp. U-1) and (c) narrow tree-rings (samp. U-2 and U-3); b, c, scale bar 5 mm
ka), bukve – Fagus sylvatica L. (~etiri uzorka) i hrasta –
Quercus sp. (deset uzoraka).
Na 16 uzoraka, tj. na onima koji su imali vi{e od
45 godova, izmjerili smo {irinu godova. Dendrokrono-
lo{ka datacija ni u jednom slu~aju nije bila uspje{na,
iako su rezultati pokazali da bi, s obzirom na izbor vrste
drva, sa~uvanost, pretpostavljenu starost i zemljopisnu
{irinu mogli biti datirani uz pomo} slovenskih referen-
tnih kronologija.
Glavne prepreke za uspje{nu dataciju bile su pre-
malen broj godova na pojedinim uzorcima, premalen
broj uzoraka iz pojedinih nalazi{ta i preslaba sa~uva-
nost uzoraka (npr. zdrobljeni ugljen). Na broj godova u
drvu nismo mogli utjecati, kao ni na koli~inu sa~uva-
nog drva na arheolo{kom nalazi{tu. Uzorkovanje bi-
smo mogli pobolj{ati tako da na arheolo{kom nalazi{tu
dosljedno skupimo sve drvo.
Va`no je drvom rukovati tako da se sa~uva u stan-
ju u kakvom je na|eno. Prije svega, treba sprije~iti
isu{ivanje mokrog drva. Drvo prona|eno pod vodom ili
u mokroj zemlji treba odmah nakon uzimanja zatvoriti
u nepropusne polietilenske vre}e.
Sredstva za istra`ivanja obi~no su ograni~ena, pa
je nakon uzimanja uzoraka na terenu potreban razuman
odabir drva za dendrokronolo{ke analize. Pri tome tre-
ba po{tovati ~injenicu da je glavni ~imbenik uspje{nog
datiranja broj godova, a ne veli~ina uzorka.
5. LITERATURA
5 REFERENCES
1.
^ufar, K.; Kromer, B. 2004: Radiokarbonsko datiranje
kronologij {irin branik s Ho~evarice. Ho~evarica : eneo-
litsko koli{~e na Ljubljanskem barju. Ljubljana: Opera
Instituti archaeologici Sloveniae, 8 (str. 281-285, graf.
prikazi).
2.
^ufar, K.; Levani~, T. 1998: Referen~ne kronologije za
dendrokronolo{ko datiranje v Sloveniji – stanje 1997.
Arheolo{ki vestnik, 49: 63-73.
3.
^ufar, K.; Levani~, T. 1999: Dendrokronologija kot me-
toda za datiranje lesa. Les v restavratorstvu. Ljubljana:
Restavratorski center RS (str. 31-37).
4.
Janu{ka, B. 2000: Gradi{te kod Tor~eca. Povijest Tor~e-
ca: 60-65.
5.
Kolar, S. 1976: Arheolo{ki lokaliteti u op}ini Koprivnica.
Podravski zbornik 1976: 103-116.
6.
Levani~, T.; Pignatelli, O.; ^ufar, K. 2001: A regional
larch chronology of trees and historical buildings from
Slovenia and Northern Italy. Dendrochronologia, 19:
221-229.
7.
Richter, H. G.; Dallwitz, M. J. 2002: Commercial timbers:
descriptions, illustrations, identification and information
retrieval: Ra~unalni{ki program.
8.
Schweingruber, F. H. 1978: Mikroscopic Wood Ana-
tomy. Birmensdorf: Swiss Federal Institute of Forestry
Research.
9.
Schweingruber, F. H. 1990: Mikroskopische Holzanato-
mie. Birmensdorf: Swiss Federal Institute of Forestry Re-
search.
10. Sekelj Ivan~an, T.; Tkal~ec, T. 2004: Arheolo{ko nala-
zi{te Tor~ec-Gradi}. ^asopis za multidisciplinarna istra-
`ivanja, vol. III, br. 6: 71-106.
11. Tkal~ec, T. 2005: Gudovac-Gradina 2004. Annales Insti-
tuti Archaeologici, I-2005: 50-55.
12. Tkal~ec, T. 2003: Nastavak istra`ivanja srednjovjekov-
nog gradi{ta Tor~ec-Gradi} u 2003. g. Obavijesti HAD-a,
35/3: 117-121.
13. Tomi~i}, @.; Tkal~ec, T. 2005: Plemi}ki grad Vrbovec
kraj Klenovca Humskog – arheolo{ko-konzervatorska
istra`ivanja
2004.
Annales
Instituti
Archaeologici,
I-2005: 67-72.
14. Velu{~ek, A.; ^ufar, K. 2002: Dendrokronolo{ke raziska-
ve koli{~ na Ljubljanskem barju-stanje 2001. Arheolo{ki
vestnik, 53: 59-67.
15. Wimmer, R.; Grabner, M. 1998: Standardchronologien in
Österreich als Basis für die dendrochronologische Datie-
rung. Archäologie Österreichs, 9/2: 79-85.
Zahvala - Acknowledgments
Istra`ivanja drva obavljena su u sklopu projektne sku-
pine Lesarstvo i projekta J6-6348-0618-04 Instituta za
arheologiju ZRC SAZU. Arheolo{ko su drvo za
istra`ivanja pripremile dr. sc. Tatjana Tkal~ec i dr. sc.
Tajana Sekelj Ivan~an s Instituta za arheologiju u Za-
grebu. Zahvaljujemo stru~nom suradniku Martinu Zu-
pan~i~u, dipl. ing. drv. ind. i tehni~kom suradniku Petru
Cundru, ing. drv. ind., na svestranoj pomo}i u pripremi
drva za analize.
Corresponding address:
Professor KATARINA ^UFAR, PhD
Department of Wood Science and Technology
Biotechnical Faculty, University of Ljubljana
Ro`na dolina, Cesta VIII/34, p. p. 2995
SI-1001 Ljubljana
SLOVENIA
e-mail: katarina.cufarºbf.uni-lj.si
DRVNA INDUSTRIJA 57 (2) 67-73 (2006)
73
............. ^ufar, Koren~i~, Trajkovi}: Drvo s tri arheolo{ka nalazi{ta u Hrvatskoj ...