[image]
•  Novosti
○  Arhiva novosti
•  Časopis
○  Aktualni broj
○  O časopisu
○  Pretplata
○  Oglašavanje
○  Arhiva časopisa
•  Konferencije
○  Konferencija Sigurnost u prometu – izazovi novih
tehnologija
○  Konferencija Vatrodojava i zaštita od požara
○  Konferencija SIGBANK - Sigurnost banaka i financijskih
institucija
○  Civilna zaštita i sigurnost gradova - SIGG 2024
○  Održane konferencije
•  Katalog tvrtki
○  Distributeri
○  Tehnička zaštita
○  Tjelesna zaštita
○  Privatni detektivi
○  Odvjetnički uredi
○  Uvjeti upisa u katalog
•  Marketing
•  Impressum
[image]
[image]
[image]
Prethodni brojevi
[image]
Broj 6
srpanj 2024.
[image]
Broj 5
lipanj 2024.
[image]
Broj 4
svibanj 2024.
[image]
Broj 3
travanj 2024.
[image]
Broj 2
ožujak 2024.
[image]
Aktualni broj
Broj 7
kolovoz 2024.
Između dva broja
Tema broja
Istraživanje uvjeta rada i zadovoljstva vatrogasaca
U fokusu
Privatna sigurnosna industrija
Kako privući mladu radnu snagu u privatni sigurnosni sektor?
Tema
Sigurnost na javnim događanjima
S pravne strane…
Poslovni svijet
Milan Simić, Sustavi Tehničke Zaštite i Mirko Radulović, Uniview
Od izuzetnog značaja nam je otvoren i transparentan odnos
Kako stvoriti i podržati tim za upravljanje kriznim situacijama
Tehnologija
Od detekcije do intervencije - Kako tuneli ostaju sigurni od požara
Implementacija naprednih sustava vatrodojave koja radi u sprezi sa
sustavom ventilacije i nadzora predstavlja značajan iskorak u
osiguranju sigurnosti svih korisnika tunela
Pouzdani protupožarni sustav iz Advanceda
Mobilna dječja srčana bolnica dobila prilagođenu naprednu zaštitu
od požara
Sustav je bio unaprijed programiran u sjedištu Advanceda u
Newcastleu upon Tyneu (UK) i otpremljen u El Salvador kako bi bio
spreman za trenutnu montažu, s ciljem smanjenja vremena
postavljanja na licu mjesta
Učinkovitost i poboljšana njega pacijenata uz WAVE PTX u
Dentalnoj poliklinici Dragaš
Sinergijom do optimizacije radnih procesa
Zahvaljujući suradnji između Aikom Internationala, Radio Mota i
Motorola Solutionsa, Dragaš Dental Design uspio je implementirati
inovativno rješenje koje je transformiralo njihovo svakodnevno
poslovanje, poboljšavajući internu komunikaciju i kvalitetu skrbi za
pacijente. Ovaj projekt predstavlja primjer na koji način tehnologija
može donijeti benefit zdravstvenom sektoru
Digitalna forenzika postala je nezaobilazni dio svake istrage
Napredak u sigurnosti: Novi plan Bijele kuće
Nove DINION 5100i IR fiksne kamere - Edge AI kamere za sigurnost
vanjskih zgrada
Osigurajte građevinsko okruženje s bullet kamerama pouzdanim za
boravak na otvorenom
Hoće li brod otploviti bez nas?
Svijet
Seksualno nasilje povezano sa sukobima
Naoružanje
Koja je europska vojska najmoćnija?
Borilačke vještine
Plesovi s mačevima u Hrvatskoj
Magazin
Kao da je slika postala stvarnija od onoga što jesmo
Kako zaštititi svoje dijete od droge
[image]
[image]

[image]
[image]

[image]
[image]
[image]
[image]
[image]

[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
[image]
•  Novosti
•  Časopis
•  Konferencije
•  Katalog tvrtki
•  Marketing
•  Impressum
•  Prijava na newsletter
[image]
Ured: II. Loparska 2, 10000 Zagreb
Sjedište: Modecova 10. 10000 Zagreb
[image]
+385 99 61 61 038
[image]
Zaštita | © Konfa media d.o.o. 2024. Sva prava pridržana | Izrada
NOVENA
[image]


Osvrt na istraživanje hrvatsko-slovenskih jezičnih dodira u Istri

[image]
[image]
•  Digitalna knjižnica Slovenije
•  Narodna in univerzitetna knjižnica
•  Splošne knjižnice
○  Celjsko območje
■  Vse knjižnice območja
■  Osrednja knjižnica Celje
■  Knjižnica Laško
■  Osrednja knjižnica Mozirje
■  Knjižnica Šentjur
■  Knjižnica Šmarje
■  Knjižnica Velenje
■  Medobčinska splošna knjižnica Žalec
○  Dolenjsko območje
■  Knjižnica Mirana Jarca Novo mesto
■  Knjižnica Brežice
■  Knjižnica Kočevje
■  Valvasorjeva knjižnica Krško
■  Knjižnica Miklova hiša, Ribnica
○  Gorenjsko območje
■  Mestna knjižnica Kranj
■  Občinska knjižnica Jesenice
■  Knjižnica A. T. Linharta, Radovljica
■  Knjižnica Ivana Tavčarja, Škofja Loka
■  Knjižnica dr. Toneta Pretnarja, Tržič
○  Goriško območje
■  Vse knjižnice območja
■  Goriška knjižnica Franceta Bevka Nova
Gorica
■  Lavričeva knjižnica, Ajdovščina
■  Mestna knjižnica in čitalnica Idrija
■  Knjižnica Cirila Kosmača Tolmin
○  Koroško območje
■  Koroška osrednja knjižnica dr. Franca
Sušnika Ravne na Koroškem
■  Knjižnica Radlje ob Dravi
■  Knjižnica Ksaverja Meška, Slovenj Gradec
○  Obalno-kraško območje
■  Osrednja knjižnica Srečka Vilharja Koper
■  Knjižnica Makse Samsa, Ilirska Bistrica
■  Mestna knjižnica Izola - Biblioteca civica di
Isola->Matična knjižnica Izola
■  Mestna knjižnica Piran
■  Kosovelova knjižnica Sežana
○  Osrednjeslovensko območje
■  Mestna knjižnica Ljubljana
■  Knjižnica Jožeta Udoviča, Cerknica
■  Knjižnica Domžale
■  Knjižnica Grosuplje
■  Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik
■  Knjižnica Litija
■  Knjižnica Logatec
■  Knjižnica Medvode
■  Cankarjeva knjižnica Vrhnika
○  Pomursko območje
■  Pokrajinska in študijska knjižnica Murska
Sobota
■  Javni zavod Knjižnica Gornja Radgona
■  Splošna knjižnica Ljutomer
○  Spodnjedravsko območje
■  Knjižnica Ivana Potrča Ptuj
■  Knjižnica Franca Ksavra Meška Ormož
○  Štajersko območje
■  Mariborska knjižnica
■  Knjižnica Lenart
■  Knjižnica Josipa Vošnjaka Slovenska
Bistrica
•  Druge knjižnice
○  Bayerische StaatsBibliotek
○  Centralna pravosodna knjižnica
○  Centralna tehniška knjižnica Univerze v Ljubljani
○  Knjižnica Dušana Černeta Trst
○  Kraljeva knjižnica, Danska nacionalna knjižnica
in univerzitetna knjižnica v Kopenhagnu
○  Narodna in študijska knjižnica
○  Österreichische Nationalbibliothek
○  Semeniška knjižnica
○  Slovenska študijska knjižnica Celovec
○  Škrabčeva knjižnica
○  Univerzitetna knjižnica Maribor
•  Arhivi in muzeji
○  Arhiv Republike Slovenije
○  Goriški muzej
○  Loški muzej Škofja Loka
○  Muzej in galerije mesta Ljubljana
○  Muzej Miklova hiša
○  Muzej novejše zgodovine Celje
○  Narodni muzej Slovenije
○  Pokrajinski arhiv Maribor
○  Pokrajinski muzej Kočevje
○  Prirodoslovni muzej Slovenije
○  Slovenian Museum and Archives - Slovenski
muzej in arhiv
○  Slovenski etnografski muzej
○  Slovenski šolski muzej
○  Škofijski arhiv Koper
Meni
SLO | ENG
NAPREDNO ISKANJE
O nas Sodelovanje Pogoji uporabe dLib statistike Seznam partnerjev
Novice Virtualne razstave Pišite nam
Moj dLib.si
Epošta:
Geslo:
Prijava
Registriraj se! Pozabljeno geslo
1. domov
2. poizvedba
3. URN:NBN:SI:DOC-WRAYYHJG
4.
5.
 Zapri
<script>(function (d, script) { script = d.createElement('script');
script.type = 'text/javascript'; script.async = true; script.onload =
function () { iFrameResize({ log: true, checkOrigin: false }) };
script.src = 'https://cdnjs.cloudflare.com/ajax/libs/iframe-
resizer/3.5.11/iframeResizer.min.js';
d.getElementsByTagName('head')[0].appendChild(script); }
(document));</script><iframe frameborder="0" width="100%"
height="482px;" src="http://www.dlib.si/card/URN:NBN:SI:DOC-
WRAYYHJG"></iframe>
Kopiraj
 Zapri
Kopiraj
Osvrt na istraživanje hrvatsko-
slovenskih jezičnih dodira u
Istri
[image]
1. PDF datoteka (174 kB)
1. TXT datoteka (36 kB)
[image]   Izvoz v EndNote (RIS format)
Avtor(ji)
Kekez, Stipe (avtor)
Lončarić, Mijo (avtor)
Jezik
srbohrvaščina – latinica
Vir
Annales. Series historia et sociologia
Leto
2006
Številčenje
letnik 16, številka 2
Vsebina
čakavščina   hrvaščina   Istra   jezikovni stiki   kajkavščina   narečja
 slovenščina
Založnik
Univerza na Primorskem, Znanstvenoraziskovalno središče
Zgodovinsko društvo za južno Primorsko
Izvor
Zgodovinsko društvo za južno Primorsko
(Obvezni izvod spletne publikacije)
Pravice
[image]
URN
URN:NBN:SI:DOC-WRAYYHJG
COBISSID
1163219
Objavljeno
05.07.2011
Metapodatki
[image] [image] [image] [image]
Citiranje
APA:
Kekez, Stipe, Lončarić, Mijo (2006). Osvrt na istraživanje hrvatsko-
slovenskih jezičnih dodira u Istri. Annales. Series historia et
sociologia, letnik 16, številka 2, str. 383-390. URN:NBN:SI:DOC-
WRAYYHJG from http://www.dlib.si
MLA:
Kekez, Stipe, Lončarić, Mijo. "Osvrt na istraživanje hrvatsko-
slovenskih jezičnih dodira u Istri." Annales. Series historia et
sociologia letnik 16. številka 2 (2006) str. 383-390.
<http://www.dlib.si/?URN=URN:NBN:SI:DOC-WRAYYHJG>
[image]
Annales
1991-
(Zbirni zapis)
Vse pravice pridržane © 2024 Narodna in univerzitetna knjižnica,
Turjaška 1, 1000 Ljubljana
[image]


[image]
[image]
•  Digitalna knjižnica Slovenije
•  Narodna in univerzitetna knjižnica
•  Splošne knjižnice
○  Celjsko območje
■  Vse knjižnice območja
■  Osrednja knjižnica Celje
■  Knjižnica Laško
■  Osrednja knjižnica Mozirje
■  Knjižnica Šentjur
■  Knjižnica Šmarje
■  Knjižnica Velenje
■  Medobčinska splošna knjižnica Žalec
○  Dolenjsko območje
■  Knjižnica Mirana Jarca Novo mesto
■  Knjižnica Brežice
■  Knjižnica Kočevje
■  Valvasorjeva knjižnica Krško
■  Knjižnica Miklova hiša, Ribnica
○  Gorenjsko območje
■  Mestna knjižnica Kranj
■  Občinska knjižnica Jesenice
■  Knjižnica A. T. Linharta, Radovljica
■  Knjižnica Ivana Tavčarja, Škofja Loka
■  Knjižnica dr. Toneta Pretnarja, Tržič
○  Goriško območje
■  Vse knjižnice območja
■  Goriška knjižnica Franceta Bevka Nova
Gorica
■  Lavričeva knjižnica, Ajdovščina
■  Mestna knjižnica in čitalnica Idrija
■  Knjižnica Cirila Kosmača Tolmin
○  Koroško območje
■  Koroška osrednja knjižnica dr. Franca
Sušnika Ravne na Koroškem
■  Knjižnica Radlje ob Dravi
■  Knjižnica Ksaverja Meška, Slovenj Gradec
○  Obalno-kraško območje
■  Osrednja knjižnica Srečka Vilharja Koper
■  Knjižnica Makse Samsa, Ilirska Bistrica
■  Mestna knjižnica Izola - Biblioteca civica di
Isola->Matična knjižnica Izola
■  Mestna knjižnica Piran
■  Kosovelova knjižnica Sežana
○  Osrednjeslovensko območje
■  Mestna knjižnica Ljubljana
■  Knjižnica Jožeta Udoviča, Cerknica
■  Knjižnica Domžale
■  Knjižnica Grosuplje
■  Knjižnica Franceta Balantiča Kamnik
■  Knjižnica Litija
■  Knjižnica Logatec
■  Knjižnica Medvode
■  Cankarjeva knjižnica Vrhnika
○  Pomursko območje
■  Pokrajinska in študijska knjižnica Murska
Sobota
■  Javni zavod Knjižnica Gornja Radgona
■  Splošna knjižnica Ljutomer
○  Spodnjedravsko območje
■  Knjižnica Ivana Potrča Ptuj
■  Knjižnica Franca Ksavra Meška Ormož
○  Štajersko območje
■  Mariborska knjižnica
■  Knjižnica Lenart
■  Knjižnica Josipa Vošnjaka Slovenska
Bistrica
•  Druge knjižnice
○  Bayerische StaatsBibliotek
○  Centralna pravosodna knjižnica
○  Centralna tehniška knjižnica Univerze v Ljubljani
○  Knjižnica Dušana Černeta Trst
○  Kraljeva knjižnica, Danska nacionalna knjižnica
in univerzitetna knjižnica v Kopenhagnu
○  Narodna in študijska knjižnica
○  Österreichische Nationalbibliothek
○  Semeniška knjižnica
○  Slovenska študijska knjižnica Celovec
○  Škrabčeva knjižnica
○  Univerzitetna knjižnica Maribor
•  Arhivi in muzeji
○  Arhiv Republike Slovenije
○  Goriški muzej
○  Loški muzej Škofja Loka
○  Muzej in galerije mesta Ljubljana
○  Muzej Miklova hiša
○  Muzej novejše zgodovine Celje
○  Narodni muzej Slovenije
○  Pokrajinski arhiv Maribor
○  Pokrajinski muzej Kočevje
○  Prirodoslovni muzej Slovenije
○  Slovenian Museum and Archives - Slovenski
muzej in arhiv
○  Slovenski etnografski muzej
○  Slovenski šolski muzej
○  Škofijski arhiv Koper
Meni
SLO | ENG
NAPREDNO ISKANJE
O nas Sodelovanje Pogoji uporabe dLib statistike Seznam partnerjev
Novice Virtualne razstave Pišite nam
Moj dLib.si
Epošta:
Geslo:
Prijava
Registriraj se! Pozabljeno geslo
1. domov
2. poizvedba
3. URN:NBN:SI:DOC-3M8E1NRG
4.
5.
 Zapri
<script>(function (d, script) { script = d.createElement('script');
script.type = 'text/javascript'; script.async = true; script.onload =
function () { iFrameResize({ log: true, checkOrigin: false }) };
script.src = 'https://cdnjs.cloudflare.com/ajax/libs/iframe-
resizer/3.5.11/iframeResizer.min.js';
d.getElementsByTagName('head')[0].appendChild(script); }
(document));</script><iframe frameborder="0" width="100%"
height="482px;" src="http://www.dlib.si/card/
URN:NBN:SI:DOC-3M8E1NRG"></iframe>
Kopiraj
 Zapri
Kopiraj
Toponimija boljunštine u
rukopisnom Rječniku
boljunskih govora
[image]
1. PDF datoteka (156 kB)
1. TXT datoteka (49 kB)
[image]   Izvoz v EndNote (RIS format)
Avtor(ji)
Tamaro, Sandra (avtor)
Jezik
srbohrvaščina – latinica
Vir
Annales. Series historia et sociologia
Leto
2005
Številčenje
letnik 15, številka 1
Vsebina
Boljun   geografska imena   Istra   toponomastika
Založnik
Univerza na Primorskem, Znanstvenoraziskovalno središče
Zgodovinsko društvo za južno Primorsko
Izvor
Zgodovinsko društvo za južno Primorsko
(Obvezni izvod spletne publikacije)
Pravice
[image]
URN
URN:NBN:SI:DOC-3M8E1NRG
COBISSID
929491
Objavljeno
05.07.2011
Metapodatki
[image] [image] [image] [image]
Citiranje
APA:
Tamaro, Sandra (2005). Toponimija boljunštine u rukopisnom
Rječniku boljunskih govora. Annales. Series historia et sociologia,
letnik 15, številka 1, str. 135-144. URN:NBN:SI:DOC-3M8E1NRG
from http://www.dlib.si
MLA:
Tamaro, Sandra. "Toponimija boljunštine u rukopisnom Rječniku
boljunskih govora." Annales. Series historia et sociologia letnik 15.
številka 1 (2005) str. 135-144.
<http://www.dlib.si/?URN=URN:NBN:SI:DOC-3M8E1NRG>
[image]
Annales
1991-
(Zbirni zapis)
Vse pravice pridržane © 2024 Narodna in univerzitetna knjižnica,
Turjaška 1, 1000 Ljubljana
[image]


"Vojska Hiperborejaca je stigla iz daleka i zauzela grčko mjesto po imenu Rim"

2

3

PROGRAM ZNANSTVENOG SKUPA „REZULTATI ARHEOLOŠKIH ISTRAŽIVANJA NA
PROSTORU ŠIBENSKO-KNINSKE ŽUPANIJE“

HRVATSKO ARHEOLOŠKO DRUŠTVO, MUZEJ GRADA ŠIBENIKA,
NACIONALNI PARK KRKA

Ponedjeljak, 5.10.2015.

Dolazak sudionika skupa, Hotel Vrata Krke, Lozovac bb
19,00 Sjednica Središnjeg odbora Hrvatskog arheološkog društva

Utorak, 6.10.2015.

9,30  Svečano otvorenje znanstvenog skupa „Rezultati arheoloških istraživanja na prostoru Šibensko-
kninske županije“, Hotel Vrata Krke, Lozovac bb

Stanka
Andrew Moore, Marko Menđušić, The First Farming Economy in the Adriatic: its Sudden Arrival
and Subsequent Development
Sarah McClure, Emil Podrug, New data from Neolithic Dalmatia: Rašinovac and Krivače
Marko Menđušić, Jana Škrgulja, Joško Zaninović, Istraživanja u špiljama Oziđana pećina i
Jazinka u kanjonu rijeke Krke
Kazimir Miculinić, Prapovijesni obredi u Oziđanoj špilji?!
Drago Marguš, Špilja Oziđana pećina – prvi speleološki objekt u funkciji posjećivanja na
području Šibensko-kninske županije
Martina Blečić Kavur, Emil Podrug, Pregled kasnog brončanog doba na šibenskom području
Šime Vrkić, Preliminarna analiza velikog suhozidnog bedema na istoku Bukovice (Jesu li Liburni
imali limes na istočnoj granici matičnog teritorija?)
Boris Kavur, Martina Blečić Kavur, „Vojska Hiperborejaca je stigla iz daleka i zauzela grčko
mjesto po imenu Rim“

Rasprava
15,00  Domagoj Tončinić, Rimski vojni logori u Dalmaciji
Ivo Glavaš, Rimska Skardona – opskrbna luka legijskog logora u Burnumu
Šime Vrkić, Prilog arheološkoj topografiji sela Radučić kod Knina
Bruno Bijađija, Gentilicij Baebius u rimskoj provinciji Dalmaciji
Dino Demicheli, Epigrafske novosti iz srednje Dalmacije
Toni Brajković, Anita Travčić, Neobjavljene rimskodobne geme iz fundusa Muzeja grada Šibenika
Goranka Lipovac Vrkljan, Ivana Ožanić Roguljić, Ana Konestra, Nalaz crikveničke amfore tipa
jedan u  šibenskom arhipelagu
Maja Miše, Keramička proizvodnja u srednjoj Dalmaciji tijekom helenističkog razdoblja

Rasprava
18,00 Promocija Izdanja HAD-a (br. 29: Istraživanja u Imotskoj krajini; br. 30: Istraživanja na
otocima)
19,00 Predstavljanje projekta RoMiCRO
Predstavljanje projekta ETRANS

Srijeda, 7.10.2015.

10,00  Maja Petrinec, Ante Jurčević, Goran Bilogrivić, Ante Alajbeg, Rezultati arheoloških istraživanja i
rekognosciranja antičkih i srednjovjekonih nalazišta na području šibensko-kninske županije u
razdoblju od 2007. do 2015.
4

Maja Petrinec, Ante Jurčević, Rezultati revizijskih istraživanja na Crkvini (Sv. Maijra) u Biskupiji
kod Knina u razdoblju od 2009. do 2015.
Ante Jurčević, Maja Petrinec, Mirja Jarak, Goran Bilogrivić, Revizijska istraživanja na Kapitulu
kod Knina
Tomislav Fabijanić, Jelena Jović, Željko Krnčević, Vaćani-Laluše, srednjovjekovno groblje
Mario Novak, Željko Krnčević, Jelena Jović, Mario Šlaus, Osteobiografija dva starohrvatska
odličnika iz Vaćana – rezultati multidisciplinarne analize
Ivana Anterić, Kristijan Bečić, Željana Bašić, Ivan Jerković, Marija Definis Gojanović, Šimun
Anđelinović, Ostrovica – Greblje u svjetlu ostalih ranosrednjovjekovnih grobalja s područja južne
Hrvatske
Željka Bedić, Lindsey J. Helms Thorson, Željko Demo, Jesu li u Drinovcima žene i muškarci
živjeli drugačije?
Rasprava
14,00  Izlet u Šibenik
19,00 Otvorenje izložbe „ Arheološka istraživanja u Šibensko-kninskoj županiji od 1995. do 2015.
godine", Muzej grada Šibenika

Četvrtak, 8.10.2015.

08,00 Cjelodnevni izlet: Lozovac (polazak) – Burnum – Puljane (burnumska zbirka) ili Nečven –
Trbounje (Crkvina) – Oziđana pećina – Roški slap (ručak) – Visovac – Skradinski buk

Petak, 9.10.2015.

10,00 Igor Miholjek, Vesna Zmaić Kralj, Pregled podvodnih arheoloških istraživanja u šibenskom
podmorju
Irena Radić Rossi, Tomislav Fabijanić, Marko Menđušić, Rezultati arheoloških istraživanja i
zaštite kulturno-povijesne baštine Kornatskog otočja u razdoblju od 2012. do 2015. godine
Miro Vuković, Arheološki lokaliteti na satelitskim snimcima i starim kartama
Mihael Golubić, Preventivno konzerviranje arheoloških nalaza – od iskopavanja do restauratorske
radionice
Rasprava
Stanka
12,00 Godišnja skupština Hrvatskog arheološkog društva

5

SAŽECI

6

Andrew Moore
Marko Menđušić

THE FIRST FARMING ECONOMY IN THE ADRIATIC: ITS SUDDEN ARRIVAL AND
SUBSEQUENT DEVELOPMENT

Farming as a way of life reached the southern Adriatic by 8,000 cal BP (c. 6,000 BC) at the
beginning of the Neolithic.  It arrived suddenly.  This phenomenon has prompted many questions.  Why
did farming arrive so rapidly?  Where did this economy originate?  Who brought it to the Adriatic, and by
what means?  New research is beginning to provide answers to these questions.  Results from the “Early
Farming in Dalmatia Project” and other current research in the region are also illuminating the pattern of
later development of agricultural societies during the Neolithic.
We know now that this farming economy and its accompanying village pattern of settlement
originated in Western Asia.  This is because the crops and animals typical of early farming in the Adriatic
were all domesticated there first.  Migrant farmers began spreading outward from this core region soon
after 11,000 cal BP (c. 9,000 BC).  They colonized Cyprus by 10,700 cal BP (c. 8,700 BC) and reached
Crete and the Aegean before 9,000 cal BP (c. 7,000 BC).  Then there was a pause, for unexplained
reasons, that lasted a millennium.
The onward spread of farming took this new economy westward to the Adriatic, around the
western Mediterranean, to North Africa, and beyond to the Atlantic coast of Portugal.  From the Adriatic
it had reached southern Spain just a few centuries later, by 7,400 cal BP (c. 5,400 BC).  This dispersal
took place along the coasts; the only reasonable explanation is that it was carried forward by migrating
farmers looking for new lands to settle.  The question then is, why did they leave the Aegean for the
Adriatic and beyond so suddenly?
Recent research has focused on the impact of a sudden reversal of climate, the “8,200 cal BP
event”.  During this episode the climate of the early Holocene became cold and dry.  This phase lasted
about 300 years, or 10 human generations, enough to disrupt the existing farming economy in the Aegean
and over a much wider area.  It probably caused some of these farmers to leave their homeland in search
of fresh lands to colonize.  The coincidence between the timing of this event and the arrival of farming in
the Adriatic and on the Dalmatian coast is so strong that this seems to be the most likely explanation.
Current research at Pokrovnik, Danilo, Rašinovac and elsewhere has generated a series of AMS
radiocarbon dates that demonstrate clearly that not only did farming arrive c. 8,000 cal BP, it spread
around the Adriatic much more rapidly than had been thought.  Some of these sites were very large with
populations to be counted in the hundreds, if not thousands.  They practiced a mature farming economy
with minimal reliance on wild food resources.  It was based on the cultivation of wheat, barley, a little
millet, lentils, peas and grass pea.  Given the layout of the settlements that have been excavated in recent
years, it appears that production was by individual households.  The system changed very little over the
next thousand years.  Only around 7,000 cal BP (5,000 BC) was there any change, with an increased
emphasis on the raising of cattle.  This represented a long period of consolidation of the Neolithic way of
life that lasted well into the 7th millennium cal BP.  Most settlements were in the lowland valleys where
there was good arable land for cultivation.  It should be noted that developments in Dalmatia and on the
offshore islands of Croatia were paralleled by the migrants who settled on the Adriatic coast of Italy.
This was clearly a phenomenon of wide regional significance.  Only later, in the Eneolithic and Early
Bronze Age, did some people begin to exploit the adjacent highlands at all systematically.

7

Sarah McClure
Emil Podrug

NEW DATA FROM NEOLITHIC DALMATIA: RAŠINOVAC AND KRIVAČE

We present new data from recent excavations at the Neolithic villages of Ždrapanj - Rašinovac
and Bribir - Krivače. In 2013 we surveyed the Piramatovci and Bribir-Ostrovica valleys to identify the
distribution of Neolithic surface finds as a proxy for land use. Among the already known sites, we found
one previously unknown site, Rašinovac, on the eastern slopes of the Piramatovci valley. The same year
we test excavated the site with a 2x2 m test unit and located an intact cultural horizon from an Early
Neolithic village.

In addition, we also test excavated the complex site of Krivače that has been well known for many
years and has had several previous excavation campaigns but lacked published stratigraphic data and
absolute dates.  As part of a larger ongoing project on Neolithic chronology in northern Dalmatia, we
were interested in defining the stratigraphy and obtaining material for radiocarbon dating,
zooarchaeological, palaeobotanical and isotopic analysis and chose to test excavate a small unit (2x2 m)
at the Middle Neolithic segment of this famous site.

Here we summarize the excavation activities and present new chronological and stable isotope
data from the sites. These two locations are interesting additions to the wealth of Neolithic data already
available for the region and provide opportunities to further explore the ecological and cultural transitions
that occurred with the first farmers of the Adriatic.

Marko Menđušić
Jana Škrgulja
Joško Zaninović

ISTRAŽIVANJA U ŠPILJAMA OZIĐANA PEĆINA
I JAZINKA U KANJONU RIJEKE KRKE

Nakon nalaza ulomka keramike hvarske kulture i, kasnije, većeg broja ulomaka keramičkih
posuda različitih pretpovijesnih razdoblja u Oziđanoj pećini iznad Roškog slapa (zahvaljujući
speleolozima), organizirana su istraživanja koja su se odvijala u četiri kampanje tijekom 2005. i 2006.
godine. Potvrđeno je bogatstvo materijala, kako keramičkog tako i litičkog te kostiju u, kulturološki,
neprekinutom nizu od impresso kulture do sredine brončanog doba.

Sjevernije od Oziđane pećine, na području sela Nečven, također u kanjonu rijeke Krke, nalazi se
špilja Jazinka u kojoj su, opet zahvaljujući speleolozima, otkriveni tragovi ljudskog boravka u
pretpovijesti. Istraživanja provedena 2008. i 2009. godine otkrila su tragove (keramika, metalni nalazi,
kosti…) iz vremena kasnog brončanog i željeznog doba. Posebnu zanimljivost predstavljaju nalazi
ljudskih kostura.

Kazimir Miculinić

PRAPOVIJESNI OBREDI U OZIĐANOJ ŠPILJI?!

Visoko iznad Roškog slapa u liticama kanjona Krke nalazi se Oziđana špilja. Do priprema za
turističko uređenje špilja je bila teško pristupačna pa je njezin arheološki sadržaj ustanovljen tek nedavno.
U špilji su boravili ljudi od ranog neolitika do srednjega brončanog doba. Dva dječja kostura, na temelju
stratigrafije i analogije s dječjim ukopima u Danilu, pripisana su neolitičkom razdoblju. Arheozoološki je
obrađeno i gotovo 1000 životinjskih kosti i zuba, među kojima i kosti osam ovčjih ili kozjih fetusa te
gotovo cjelovit skelet ovce. Fetusi su na arheološkim lokalitetima iznimno rijetki, a gotovo cjelovit skelet
ženke ovce kojoj nedostaje samo kralježnica, ubačen je u iskopanu jamu. Nalazi čak osam fetalnih jedinki
8

na tako malenome prostoru te ovca s odstranjenom kralježnicom, uzmu li se u obzir i dječji ukopi u špilji,
upućuju na obredne aktivnosti moguće vezane sa sprečavanjem smrtnosti djece.

Drago Marguš

ŠPILJA OZIĐANA PEĆINA – PRVI SPELEOLOŠKI OBJEKT U FUNKCIJI POSJEĆIVANJA
NA PODRUČJU ŠIBENSKO-KNINSKE ŽUPANIJE

Arheološka istraživanja u špilji Oziđanoj pećini na Roškom slapu provedena su 2005. i 2006.
godine. Istraživanja su na svjetlo dana iznjedrila brojne ulomke keramičkih posuda svih neolitičkih
kultura jadranskoga prostora, eneolitika te ranoga i srednjega brončanoga doba, što potvrđuje
ljudsku nazočnosti u njoj od oko 5 000 godina pa, kontinuirano, sve negdje do 1 500 godina prije Krista.
Pronađeni su i kremeni artefakti, kameno oruđe, kosti različitih životinja i dva dječja kostura, koja
pripadaju vremenu neolitika. Špilja je jedna od najzanimljivijih atrakcija na poučno-pješačkoj stazi
Stinice – Roški slap – Oziđana pećina. Prvi je speleološki objekt s arheološkom zbirkom in situ uređen za
posjećivanje u Šibensko-kninskoj županiji, otvoren 2014. godine.

Martina Blečić Kavur
Emil Podrug

PREGLED KASNOG BRONČANOG DOBA NA ŠIBENSKOM PODRUČJU

Razdoblje kasnog brončanog doba na širem šibenskom području skromno je arheološki istraženo.
Unatoč tomu, u stručnoj literaturi, raspolaže se interpretacijama različitih, mahom pojedinačnih
karakterističnih predmeta ili skupnih nalaza.

Većina predmeta materijalne kulture, najčešće nošnje i nakita od bronce povezana je uz tzv.
grobne kontekste. Dobro je poznat i mnogo puta obrađivan skupni nalaz iz Krkovića ili onaj s otočića
Mali Vinik, a više je fibula, igala, privjesaka ili narukvica objelodanjeno iz raznih nalazišta u regiji. S
obzirom na kvantitetu i kvalitetu očuvanih predmeta izuzetno je zanimljiv i, samo djelomično objavljen,
skupni nalaz iz Piramatovca – Roguše.

Osjetno su slabije poznati drugi arheološki konteksti, pri čemu se ističe ansambl bogate ostave
brončanih predmeta iz Krčulja. Riječ je o velikoj ostavi miješanog sastava, različitih ali i različito
očuvanih predmeta, s posebnim naglaskom na pojedine tipove vojne opreme te mnoštvo ulomaka
brončanih poluproizvoda. Zasad je to jedini nalaz brončanodobne ostave poznat na šibenskom prostoru, s
određenim predmetima koji, i dalje, obilježavaju jedine poznate primjerke na prostoru Dalmacije i
istočnojadranskog priobalja. U smislu pojedinačnih nalaza predstavljaju se vrhovi koplja također iz
različitih nalazišta bez pobližih konteksta nalaženja.

U sintezi, analizom neobjavljenih i ponovnim vrednovanjem već poznatih predmeta materijalne
kulture, pruža se nova, konzistentna interpretacija kasnog brončanog doba na šibenskom području u
vrijeme prijelaza zadnjih prapovijesnih milenija.

Šime Vrkić

PRELIMINARNA ANALIZA VELIKOG SUHOZIDNOG BEDEMA NA ISTOKU BUKOVICE
(JESU LI LIBURNI IMALI LIMES NA ISTOČNOJ GRANICI MATIČNOG TERITORIJA?)

U radu se predstavlja nalaz velikog suhozidnog bedema koji se proteže na području nekoliko sela
na istočnom rubu Bukovice. Na osnovi analize zračnih i satelitskih snimaka i provedenog terenskog
pregleda, utvrđeno je da ostaci urušenog suhozidnog bedema započinju na padinama južnog Velebita u
Gornjem Erveniku od kud se spuštaju u dužini od nekoliko kilometara prema kanjonu rijeke Zrmanje.
9

Ostaci bedema nastavljaju se na lijevoj strani rijeke na području Mokrog Polja, gdje kontinuirano teku u
dužini od nekoliko kilometara pri čemu prate istočnu padinu uzvišenja iznad izduženog krškog polja.
Slični ostaci uočeni su i na području sela Radučić gdje se na desnoj strani rijeke Krke mogu pratiti u
dužini od više stotina metara. Terenskim obilaskom potvrđeno je da je bedem izgrađen na strateškim
položajima, kao što su istočne padine raznih uzvišenja, iz čega se zaključuje da je morao imati vojno-
obrambenu funkciju. Njegov prostorni odnos s više liburnskih gradina navodi nas na zaključak da je riječ
o ostacima iz predrimskog razdoblja. S obzirom na poznate povijesne podatke o sukobu Liburna i
Delmata, gradnju bedema mogli bi dovesti u vezu s tim događajima. U tom slučaju izgradnja bedema bio
bi pokušaj Liburna da spriječe delmatske pljačkaške upade na područje svog matičnog teritorija Bukovice
i Ravnih Kotara.

Boris Kavur
Martina Blečić Kavur

„VOJSKA HIPERBOREJACA JE STIGLA IZ DALEKA I ZAUZELA
GRČKO MJESTO PO IMENU RIM“

Priopćenje Heraklita Pontskog stoljećima služi historiografima kao argument u interpretaciji
helenizacije Rima tijekom 4. stoljeća pr. Kr. Zapravo, on samo opisuje događaje koji su obilježili čitavo
stoljeće na Apeninskom poluotoku; ponajprije dolazak Kelta, a zatim širenje utjecaja Sirakuze na prostoru
Jadrana.

U godinama koje su slijedile, sirakuški je tiranin Dionizije I. na sjeveru Apenina novačio keltske
plaćenike. Uskoro ih je, preko Jadrana, poslao u pomoć Makedoncima u sukobu protiv Tebe. Stoga,
tragove njihove nazočnosti možemo osobito dobro slijediti u panhelenskim svetištima kao što su Dodona
u Epiru i Isthmia na Peloponezu. Isto tako nalazimo ih i u svetištima na tzv. rubu klasičnoga svijeta, od
kojih je jedno stoljećima djelovalo i u Dalmaciji – na rijeci Cetini kod današnjeg Trilja.

Iz obližnjih, kao i iz vrlo udaljenih regija, u rijeci su Cetini darivatelji posvećivali i žrtvovali
dragocjene, simbolične i emotivne predmete. Među njima se ističe velik broj obrambenog i navalnog
naoružanja. Od navalnog naoružanja, mačevi starije latenske sheme i dijelovi pojasnih garnitura, jasno
ukazuju na veze sa sjevernoitalskim, i još dalje s izvorno keltskim prostorom današnje istočne Francuske,
čemu će se, ovo predavanje više posvetiti.

Domagoj Tončinić

RIMSKI VOJNI LOGORI U DALMACIJI

Povijest rimske vojske u provincijama, pa tako i u Dalmaciji zarana je plijenila pozornost
eminentnih istraživača kao što su K. Patsch, G. Alföldy, A. Betz, G. Zippel, a među hrvatskim
spomenimo samo I. Bojanovskog i M. Zaninovića. Istraživanja rimskih vojnih logora u provinciji
Dalmaciji bila su fokusirana na proučavanje antičkih literarnih izvora i epigrafičkih spomenika.
Arheološka istraživanja vodili su Emil Reischa u Burnu 1912 i 1913. god., Manfreda Kandlera i Borisa
Ilakovca u Burnu 1973. i 1974. god. te Ivo Bojanovski na Gračinama 1977. – 1979. godine.

Stvaranjem hrvatske države i uspostavom punog suvereniteta na netom oslobođenim dijelovima
državnog teritorija u fokus arheoloških istraživanja su došla i rimska vojna nalazišta u Dalmaciji. U
međuvremenu je prošlo 20 godina otkako su istraživanja obnovljena u okviru projekta Rimski vojni
logori u Hrvatskoj – Tilurium. Kako navodi sam naslov, težišta projekata bila su istraživanja u Tilurij, a
ona se u međuvremenu nastavljaju u okviru projekta Hrvatske zaklade za znanost 6505 Between the
Danube and the Mediterranean. Exploring the role of Roman military in the mobility of people and goods
in Croatia during the Roman Era, koji također vodi prof. dr. sc. Mirjana Sanader. 2003. god. obnovljena
su istraživanja na širem području Burna. Istraživanja se sustavno nastavljaju, rezultati objavljuju, a u
narednom razdoblju se mogu očekivati i brojne nove objave. No, već se u ovoj fazi istraživanja može
10

ukazati na pojedine značajke rimskih vojnih logora u Dalmaciji koje proizlaze iz dosadašnjih istraživanja.
Cilj ovoga rada je ukazati na trenutačne spoznaje o rimskim vojnim logorima u Dalmaciji i te spoznaje
analizirati u kontekstu rimskih vojnih logora u Carstvu općenito.

Ivo Glavaš

RIMSKA SKARDONA – OPSKRBNA LUKA LEGIJSKOG LOGORA U BURNUMU

Rimska Skardona, do koje je rijeka Krka plovna prije neprelazne prepreke Skradinskog buka, bila
je sjedište juridičkog konventa za peregrinske zajednice Liburna i Japoda i liburnskog pokrajinskog
carskog kulta. Skardona municipalnu konstituciju najvjerojatnije stječe za vrijeme Flavijevaca. Ona je već
početkom 1. stoljeća glavna opskrbna luka legijskog logora u Burnumu odakle se roba magistralnim
cestovnim pravcem transportirala prema Sisciji i dalje prema panonskom limesu. Iako je u znanstvenoj
literaturi odavno uočeno značenje Skardone i njenog položaja, naše poznavanje osnovnih urbanih sadržaja
Skardone nakon višegodišnjih povremenih istraživanja nije zadovoljavajuće. Posebice se to odnosi na
funkciju Skardone kao opskrbne luke. Novijim kopnenim i podvodnim rekognosciranjima i objavom
nalaza pokazano je pravo značenje skardonitanske luke i njene goleme danas djelomično sačuvane
operativne obale. Posebno će se osvijetliti uloga rimske vojske u kontroli opskrbe preko skardonitanske
luke i prometnica koje vode kroz Skardonu i prema Burnumu.
Izlaganje je posvećeno prof. Marinu Zaninoviću kao uspomena na njegovo priopćenjena na skupu
Hrvatskog arheološkog društva u Šibeniku u listopadu 1995. godine ˝Scardona i Rider – flavijevske
fundacije˝.

Šime Vrkić

PRILOG ARHEOLOŠKOJ TOPOGRAFIJI SELA RADUČIĆ KOD KNINA

U radu se predstavlja otkriće novog rimskog logora pomoćnih vojnih postrojbi. Ostaci logora
uočeni su analizom satelitskih i zračnih snimaka područja sela Radučić kod Knina. Logor ima pravokutni
oblik, približnih dimenzija oko 140 x 195 m. Ograničenim terenskim pregledom utvrđeni su ostaci
bedema sačuvani pod velikim kamenim nasipima. U sjeveroistočnom kutu, na mjestu gdje je nasip
razgrađen, vidljiv je donji red velikih kamenih blokova koji pripadaju unutarnjem licu bedema.
Pretpostavljamo da je ovaj logor bio dio rimskog vojnog kompleksa iz 1. stoljeća poslije Krista od čijeg
se središta, legijskog logora u Burnumu, nalazi udaljen oko 2 km zračne linije.

Na kraju se daje prijedlog ubikacije malo poznate srednjovjekovne utvrde, koja se pod imenom
Cudato prvi put spominje na karti Matea Pagana iz 1522. godine. Osvrnut ćemo se i na srednjovjekovni
toponim Scolio, za koji pretpostavljamo da se odnosi na položaj starijeg riječnog prijelaza Bobodol.

Bruno Bijađija

GENTILICIJ BAEBIUS U RIMSKOJ PROVINCIJI DALMACIJI

U radu se donose i analiziraju svi epigrafski nalazi iz rimske provincije Dalmacije sa spomenom
gentilicija Baebius. Također se provjerava restitucija natpisa koji su objavljeni u dosadašnjoj literaturi. Na
temelju vremenske determinacije svakog natpisa, analize onomastičkih elemenata, društvenog i
socijalnog statusa osoba koje nose ovaj gentilicij cilj je stvoriti sliku o širenju i zastupljenosti Bebija u
rimskoj provinciji Dalmaciji. Ovaj gentilicij raširen je duž istočne obale Jadrana, a posebno je zanimljivo
područje Liburnije gdje se pojavljuje kod autohtonog stanovništva. Nadalje, iz Dokleje potječe natpis
Jadestina roba porodice Bebija iz Jadera.

11

Dino Demicheli

EPIGRAFSKE NOVOSTI IZ SREDNJE DALMACIJE

Predavanje je zamišljeno u dva dijela, u kojima će biti predstavljena nova epigrafska građa i nove
metode čitanja natpisa u epigrafskoj znanosti. Tako će prvom dijelu biti doneseno nekoliko dosad
neobjavljenih natpisa iz Šibensko-kninske i Splitsko-dalmatinske županije. Radi se o dvama žrtvenicima
iz Otresa kod Bribira i o nekoliko nadgrobnih spomenika iz Trogira i Solina. Drugi dio predavanja pružit
će informacije o primjeni fotogrametrije u epigrafiji i to na primjeru vrlo važnog natpisa koji je spominjao
konvent u Skardoni, a čiji je novi ulomak nedavno ustanovljen. Interpretacijom ovog natpisa dobile su se
nove spoznaje o konventu koji je obuhvaćao prostor Liburnije. Prednost fotogrametrijske metode ogleda
se u tome da je na ovaj način olakšano čitanje i interpretiranje spomenika čije se natpisno polje tijekom
vremena istrošilo, pa se natpis nije mogao pouzdano čitati njegovim fizičkim pregledom ili iz obične
fotografije.

Toni Brajković
Anita Travčić

NEOBJAVLJENE RIMSKODOBNE GEME IZ FUNDUSA
MUZEJA GRADA ŠIBENIKA

U fundusu antičke zbirke Muzeja grada Šibenika čuva se osim gema iz helenističkog perioda s rta
Ploča, o kojima ovdje neće biti riječi, i nekoliko rimskodobnih gema s arheoloških lokaliteta Danilo i
Skradin. Iako se brojnošću ne ističu, a za određen broj osim mjesta nalaza nemamo nikakve detaljnije
podatke, ova vrhunska umjetnička djela minijature, prikazuju kako scene iz svakodnevnog života tako i
one mitološkog miljea te su izuzetno korisna za uvid u preference i vjerovanja naručitelja.

Goranka Lipovac Vrkljan
Ivana Ožanić Roguljić
Ana Konestra

NALAZ CRIKVENIČKE AMFORE TIPA JEDAN
U  ŠIBENSKOM ARHIPELAGU

Nalaz crikveničke amfore ravnog dna tip 1 u šibenskom arhipelagu predstavlja najjužniju točku
distribucije proizvoda crikveničke radionce koja je pripadala Sekstu Metiliju Maksimu. Prema
trenutačnim spoznajama proizvodi su se distribuirali u sjeverni dio rimske provincije Dalmacije i nalaze
se u gradovima, naseljima, vilama, nekropolama, putnim postajama, raznim tipovima podvodnih
nalazišta, vojnom logoru te u još jednoj mogućoj keramičarskoj radionici. Nalaz iz kanala Sv. Ane je
najvjerojatnije svjedočanstvo opskrbe Skardone proizvodima crikveničke radionice. U Skardoni je
utvrđeno postojanje administrativnih i kultnih objekata, operativna obala s lučkim terminalima i drugim
potrebnim sadržajima. Scardona kao prosperitetan lučki i trgovački grad, sjedište istoimenog juridičkog
konventa za liburnske i japodske zajednice logično mjesto odakle se kopnenim putovima  moglo
crikveničku robu dalje distribuirati na druge lokalitete, između ostalog i na Burnum.

12

Maja Miše

KERAMIČKA PROIZVODNJA U SREDNJOJ DALMACIJI
TIJEKOM HELENISTIČKOG RAZDOBLJA

Prema arheološkim dokazima, u oba grčka naselja u srednjoj Dalmaciji, u Isi (Issa) na otoku Visu
i Faru (Pharos) na otoku Hvaru osnovane su tijekom helenistiċkog razdoblja keramičke radionice.
Keramički otpad, dijelovi keramičkih peći, kalupi za reljefnu keramiku i terakota figure, loše pečene
posude s oslikanim ukrasima nesumljivo upuċuju na lončarsku aktivnost. Međutim, da bi razumijeli sve
aspekte keramičke proizvodnje, njezin karakter i intenzitet, potrebno je pristupiti problemu
interdisciplinarno, odnosno uključiti u istraživanje one znanosti i metode koje mogu odgovoriti na pitanja
gdje arheološke analize (komprativne stilsko-morfološke) nude samo pretpostavke, a to su: mapiranje
lokalnih sirovina (lokalna ležišta gline i neplastičnih primjesa poput kvarcnog pijeska) i rekonstrukcija
okoliša, modeliranje i ukrašavanje posuda, tehnologija/e pečenje, te na kraju funkcija i distribucija.

U izlaganju ċe se predstaviti prvi rezultati arheometrijskim analiza (kemijske i mineraloško-
petrografske) provedenih na sirovinama Visa i Hvara, te na ulomcima fine helensitičke keramike iz Ise,
Fara, Resnika i naselja Dragišiċ kod Šibenika. Također, prvi puta ċe se predstaviti arheometrijske
referente grupe Ise i Farosa, koje ċe olakšati sve buduċe arhometrijske analize na ulomcima keramike na
podruċju srednje Dalmacije. Sve arheometrijske analize provode se na Odsjeku za geologiju Sveučilista u
Fribourgu u okviru projekta Connecting Adriatic with Mediterranean; tracing ancient ceramic workshops
and networks in the last centuries BC.

Maja Petrinec
Ante Jurčević
Goran Bilogrivić
Ante Alajbeg

REZULTATI AHREOLOŠKIH ISTRAŽIVANJA I REKOGNOSCIRANJA ANTIČKIH I
SREDNJOVJEKONIH NALAZIŠTA NA PODRUČJU ŠIBENSKO-KNINSKE ŽUPANIJE U
RAZDOBLJU OD 2007. DO 2015.

U razdoblju od 2007. do 2015. godine provedeno je više revizijskih i zaštitnih iskopavanja na
antičkim i srednjovjekovnim lokalitetima na području današnje šibensko-kninske županije. Isto tako
utvrđen je i znatan broj dosad jedva poznatih ili potpuno nepoznatih nalazišta. Izlaganje će sažeto
prikazani rezultate; rimske i ranokršćanske položaje na području Kosova polja (Markovac, Orlić,
Biskupija) i u Siveriću kraj Drniša (Cecela), zatim srednjovjekovne crkve ili njihov namještaj (Stupovi u
Biskupiji, Golubić, Plavno, Pađene), ranosrednjovjekovna groblja (Civljane, Orlić), nekropole pod
stećcima  (Turić. Lukar, Mokro Polje,), te srednjovjekovne utvrde (Biskupija-Gradina, Turska kaca u
Plavnom).

Maja Petrinec
Ante Jurčević

REZULTATI REVIZIJSKIH ISTRAŽIVANJA NA CRKVINI( SV. MAIJRA)  U BISKUPIJI
KOD KNINA U RAZDOBLJU OD 2009. DO 2015

U razdoblju od 2009. provode se revizijska arheološka iskopavanja na Crkvini u Biskupiji, na
položaju bazilike Sv. Marije i objekta dograđenog s njezine sjeverne strane. Untaoč činjenici da je krajem
19. i  početkom 20. stoljeća ovdje višekratno istraživo fra Lujo Marun, te potom 50-tih godina proteklog
stoljeća i  S. Gunjača najnovija istraživanja rezultirala su zanimljivim nalazima, koji upotpunjuju sliku o
jednom od najznačajnijih loakliteta hrvatskog ranog srednjovjekovlja. Pojavili su se novi detalji koji
13

ukazuju na nepotpunosti tlocrta S. Gunjače iz 1951. godine te dopunjuju izgled sjeverne dogradnje uz
baziliku. Također je utvrđeno i postojanje arheološkog sloja prijelaza 8./9. stoljeće do kojeg na pojedinim
dijelovima kompleksa nisu doprla ni Marunova ni Gunjačina iskopavanja. Osim arheoloških iskopavanja
u sklopu međunarodnog projekta „Cradles of European Culture“ na Crkvini u Biskupiji poduzeti su i
brojni zahvati u svhhu uređenja cjelokupnog lokaliteta i njegove prezentacije u budućnosti.

Ante Jurčević
Maja Petrinec
Mirja Jarak
Goran Bilogrivić

REVIZIJSKA ISTRAŽIVANJA NA KAPITULU KOD KNINA

U ljeto 2013. g. započela su revizijska arheološka istraživanja na Kapitulu kod Knina. Istraživanja
su inicirali i vodili djelatnici Muzeja HAS, a uz suradnju i sudjelovanje arheologa  s Filozofskog fakulteta
u Zagrebu. Toj prvoj kampanji koja je trajala 2 tjedna, prethodili su opsežni pripremni radovi vezani uz
uklanjanje talijanskog betonskog bunkera što je u 2. svjetskom ratu bio sagrađen točno iznad
srednjovjekovne crkve.

Kapitul je, među brojnim srednjovjekovnim lokalitetima na kninskom području, bio u posebno
lošem, zapuštenom stanju. Lokalitetu se praktički nije moglo prići zbog gustog raslinja koje ga je
prekrilo. Ta činjenica kao i ogromna važnost lokaliteta uz koji su vezana neka otvorena pitanja (preciznije
datiranje prve ranosrednjovjekovne crkve i benediktinskoga samostana, funkcija kompleksa u 11. st....), u
osnovi je započetih revizijskih istraživanja. U prvoj kampanji 2013. g. potvrđeno je postojanje dijela
temelja arhitekture romaničkoga kompleksa kninske katedrale. U daljnjim istraživanjima utvrdit će se
ukupno stanje sačuvanosti kompleksa i omogućiti konzervacija i prezentacija lokaliteta.

Mario Novak
Željko Krnčević
Jelena Jović
Mario Šlaus

OSTEOBIOGRAFIJA DVA STAROHRVATSKA ODLIČNIKA IZ
VAĆANA – REZULTATI MULTIDISCIPLINARNE ANALIZE

U
radu
je
predstavljena
osteobiografija
dvaju
odraslih
muškaraca
pokopanih
u
ranosrednjovjekovnom groblju na položaju Vaćani-Laluše u skradinskom zaleđu. U svrhu rekonstrucije
bioloških karakteristika, ali i socijalnog statusa ovih osoba korišten je multidisciplinarni pristup koji
uključuje detaljno proučavanje arheološkog konteksta, datiranje radioaktivnim ugljikom, konvencionalnu
bioarheološku analizu kao i analize stabilnih izotopa (ugljik i dušik) i drevne DNA (sekvenciranje nove
generacije).

Multidisciplinarni pristup omogućio je dobivanje iznimno vrijednih podataka o analiziranim
osobama : 1) potvrda o njihovom povlaštenom socijalnom statusu; 2) točno vrijeme ukapanja; 3) brojne
pojedinosti o biološkim osobinama (spol, starost u trenutku smrti, prisutnost određenih bolesti i ozljeda,
detaljna rekonstrukcija prehrane, molekularno određivanje spola i eventualne rodbinske povezanosti).

Nažalost, ovakav pristup u proučavanju svakodnevnog života naših davnih predaka u hrvatskoj
arheologiji još uvijek je iznimno rijedak. No, vrijednost informacija koje se mogu dobiti kombinacijom
ovih analiza je neprocjenjiva i stoga se nadamo da će ovo istraživanje poslužiti kao ogledni primjer za
slične analize u bližoj budućnosti.

14

Ivana Anterić
Kristijan Bečić
Željana Bašić
Ivan Jerković
Marija Definis Gojanović
Šimun Anđelinović

OSTROVICA – GREBLJE U SVJETLU OSTALIH RANOSREDNJOVJEKOVNIH GROBALJA
S PODRUČJA JUŽNE HRVATSKE

Tijekom 80-ih godina prošlog stoljeća izvršeno je prvo veliko arheološko istraživanje nalazišta
Ostrovica – Greblje datiranog u rani srednji vijek. Ukupno je otkriveno 115 grobova, a rezultati su
pokazali postojanje dvije odvojene cjeline. Glavninu sačinjava ukupno 108 grobova na rubnim dijelovima
ukopišta dok ostatak od sedam grobova, pronađen sjevernije, čini drugu skupinu grobova. Od nalaza
pronađene su naušnice žminjskog tipa, kružni, srcoliki ili zrnati privjesci, karičice kao i glineni lonac te
željezni noževi. Groblje gubi svoju funkciju nakon 10. stoljeća kada se stanovnici pokapaju oko
predromaničke crkve.

S lokaliteta Ostrovica - Greblje analizirano je ukupno 128 osoba iz 115 grobova, od čega je
antropološkom analizom utvrđeno da 49 kostura pripada muškarcima, 33 ženama, 29 djeci te 17 odraslim
osobama čiji se spol zbog lošije očuvanosti koštanog materijala nije mogao utvrditi. Prosječna dob u
trenutku smrti za muškarce iznosila je 37,5 godina, za žene 33,75 godina, a za djecu 3,75 godina.
Rezultati ovog istraživanja uspoređeni su s kompozitnim uzorkom (Bijaći – Stombrate, Svećurje - Žestinj,
Rižinice, Sv. Mihovil – Kučiće) iz razdoblja ranog srednjeg vijeka s područja južne Hrvatske, kako bi se
usporedila kvaliteta života navedenih populacija. U istraživanje su osim prosječne doživljene dobi
muškaraca, žena i djece, uvršteni i osteološki pokazatelji patoloških promjena poput subadultnog stresa,
osteodegenerativnih promjena, pokazatelji izloženosti fizičkom radu, oboljenja zuba te traume.

Željka Bedić
Lindsey J. Helms Thorson
Željko Demo

JESU LI U DRINOVCIMA ŽENE I MUŠKARCI ŽIVJELI DRUGAČIJE?

Muzej hrvatskih arheoloških spomenika i Arheološki muzej u Zagrebu proveli su 2012. godine
arheološko istraživanje na položaju Drinovci - Greblje kraj Drniša.  Ukupno su iskopana 22 groba te je
antropološkom analizom utvrđeno da je riječ o 10 muškaraca (45,5%), 8 žena (36,4%) te četvero djece
(18,2%). Nalazi su rijetki, no prema pronađenom venecijanskom  novcu čitavo je nalazište datirano u
drugu polovicu 16. stoljeća. Osim uobičajene antropološke analize čiji rezultati daju odgovore na pitanja
o različitim spolnim razlikama (drugačija prehrana, fizička aktivnost i dr.), napravljena je i analiza koja
na temelju fenotipskih razlika između muškaraca i žena može ukazati na određene migracijske procese
unutar zajednice tijekom otomanskog razdoblja.

Igor Miholjek
Vesna Zmaić Kralj

PREGLED PODVODNIH ARHEOLOŠKIH ISTRAŽIVANJA
U ŠIBENSKOM PODMORJU

Počeci podmorske arheologije na istočnom Jadranu vezani su upravo uz šibensko podmorje te
sežu u kraj šezdesetih godina prošlog stoljeća, kada se u muzeju grada Šibenika okuplja ekipa arheologa,
konzervatora i ronilaca, pioniri podvodne arheologije u Hrvatskoj: Z. Gunjača, Z. Brusić i D. Martinović.
15

U brojnim istraživanjima na području šibenskog akvatorija uskoro im se pridružuju M. Orlić i M. Jurišić
u sklopu Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture. Nakon 2004. g. Odjel za podvodnu
arheologiju HRZ-a nastavlja provoditi podvodna rekognosciranja i zaštitna istraživanja u podmorju
šibenske županije. Riječ je o obalnom i otočnom prostoru koji se prostire u dužini oko 100 km i sastoji se
od 242 otoka, otočića i nadmorska grebena među kojima dominiraju otoci Murter, Kornati, Zlarin,
Kaprije i Žirje. Arhipelag se ističe razvedenošću obale, koja je u svim povijesnim periodima bila presudna
kod odabira pomorskih putova, stoga obiluje podvodnim arheološkim lokalitetima od brodoloma
antičkog, novovjekovnog i modernog doba, do sidrišta i pojedinačnih nalaza. Među najznačajnije antičke
lokalitete spadaju brodolom kod rta Plavac na Zlarinu, otočić Gušteranski, uvala Koromašno na Žirju i
hrid Čavlin kod Murtera. Od novovjekovnih lokaliteta ističu se brodolom kod otočića Gnalića, pličina
Mijoka kod Murtera i Bisaga kod Kornata. Nedavno su otkrivena dva lokaliteta koji pripadaju razdoblju
drugog svjetskog rata: olupina njemačkog torpednog čamca S-158 u Šibenskom kanalu Sv. Ante te avion
Junkers Ju 87 „Stuke“ kod otoka Žirja.

Irena Radić Rossi
Tomislav Fabijanić
Marko Menđušić

REZULTATI ARHEOLOŠKIH ISTRAŽIVANJA I ZAŠTITE KULTURNO-POVIJESNE
BAŠTINE KORNATSKOG OTOČJA U RAZDOBLJU
OD 2012. DO 2015. GODINE

Godine 2012. Odjel za arheologiju Sveučilišta u Zadru, u suradnji s Konzervatorskim odjelom i
Gradskim muzejom u Šibeniku te javnom ustanovom Nacionalni park Kornati, započeo je
dokumentiranje postojećega stanja, istraživanje i konstruktivnu sanaciju utvrde Turete na otoku Kornatu.
Sljedeće godine nastavilo se i istraživanje i konzerviranje ostataka sakralnog kompleksa na prostoru crkve
Gospe od Tarca, započeto 2006. u sklopu obnove današnje građevine. Dokumentiranje postojećega stanja
i probno istraživanje zahvatilo je i podmorje uvale Tarac, u kojoj se jasno naziru tragovi operativne obale
i pokretni arheološki nalazi vezani korištenje prostora u antičko i rano srednjovjekovno doba. Usporedo s
navedenim aktivnostima, prikupljeni su dosadašnji podatci o arheološkim nalazištima na kopnu i u
podmorju Kornata. U posljednje vrijeme posebna je pozornost usmjerena na speleološke objekte koji su u
prošlosti korišteni kao izvori pitke vode, što se odražava i u arheološkim nalazima u njihovoj
unutrašnjosti.

Miro Vuković

ARHEOLOŠKI LOKALITETI NA SATELITSKIM SNIMCIMA I STARIM KARTAMA

Zahvaljujući modernim tehnologijama i dostupnosti informacija koje nam omogućava internet,
danas je moguće indentificirati nove i prošriti znanje o postojećim arheološkim lokalitetima koristeći se
samo računalom. Satelitskim snimkama i visokim snimkama iz aviona koje su dostupne na raznim
internetskim portalima nedavno su se pridružile i stare karte. Premda čitanje starih karata za potrebe
arheologije nije ništa novo, njihova dostupnost i činjenica da su georeferencirane sa postojećim
satelitskim snimkama daje posebnu važnost novootvorenim portalima sa starim kartama. U prvom redu se
ovdje radi o austrijskim vojnim i katastarskim kartama objavljenima na portalu mapire.eu. Tijekom
pretraživanja navedenih portala uspiješno je locirano nekoliko potencijalnih lokaliteta, od kojih su neki i
tlocrtno potvrđeni na starim austrijskim kartama.

16

Mihael Golubić

PREVENTIVNO KONZERVIRANJE ARHEOLOŠKIH NALAZA-OD ISKOPAVANJA
DO RESTAURATORSKE RADIONICE

Tema izlaganja je preventivno konzerviranje i zaštita arheoloških nalaza od trenutka njihovog
pronalaska do pokretanja procesa konzerviranja i restauriranja u restauratorskoj radionici.

Autor će iznijeti neka svoja iskustva iz dugogodišnje restauratorske prakse i suradnje sa
arheolozima i kustosima muzeja, kao i terenskog rada. Predmeti koji su više stoljeća ili tisućljeća proveli
ispod zemlje ili u moru, izlaskom iz te zatvorene sredine sa kontinuiranim uvjetima, mogu vrlo brzo
propasti ili biti nepovratno oštećeni ukoliko ih se preventivno i na ispravan način ne zaštiti. Različiti
materijali, kao što su keramika, staklo, kamen ili metali, legure i slitine, različito se ponašaju i postupak je
u svakom slučaju specifičan. Pronalazak sačuvanih organskih ostataka drva, tkanine, kosti ili kože je sam
po sebi rijedak i značajan, ali je takve nalaze i najteže konzervirati. Izuzetno je važan pravilan postupak
prilikom vađenja predmeta, pakiranja, transporta i čuvanja kako bi do restauratorske radionice stigao u što
boljem stanju, bez daljnjih oštećenja. Važno je primjenjivati nova saznanja i biti informiran o novim
materijalima i postupcima, kako bi se predmeti što bolje zaštitili, pri čemu je suradnja i timski rad
arheologa i restauratora nezaobilazan dio procesa.
17

SEKCIJA POSTERI

Ida Koncani Uhač
Maja Čuka

PODMORSKO NALAZIŠTE NAKOVANSKE KULTURE U UVALI ZAMBRATIJA

Na sjeverozapadnom dijelu istarskog poluotoka, u podmorju uvale Zambratija istražuje se
nalazište iz razdoblja eneolitika. Nalazište čija se površina procjenjuje na 10 000 m² se nalazi na dubini
od -2.40 do -3.10 mn/v. Prvi arheološki radovi su provedeni 2008. godine na istočnom dijelu nalazišta.
Arheološki podaci upućuju na to da je sojeničarsko naselje bilo smješteno u prirodnoj geološkoj depresiji
uz sam obalni kameni rub koji je od otvorenog mora bio odijeljen prirodnim vapnenačkim hrptovima koji
se u lokalnoj toponimiji nazivaju Škoj i pličina Zanestra. Skorašnja geomorfološka studija i geološko
uzorkovanje u uvali bi trebali ponuditi odgovore po pitanju izgleda paleokrajolika. U razdoblju od 2011.
do 2013., na nalazištu su provedeni arheološki pregledi u svrhu ubikacije terena te je izrađen batimetrijski
snimak od Crvene uvale do Sipra. Također je napravljena topografija nalazišta, analize vrste drveta,
radiokarbonska datiranja, a u tijeku su analize biljnog i životinjskog materijala te analize pokretne
arheološke građe.
Sondiranja su provedena na pet pozicija na nalazištu, a između prikupljenog arheološkog
materijala se ističu ulomci prapovijesne keramike koja pripada nakovanskoj kulturnoj grupi. Među
nalazima se mogu izdvojiti ulomci lonaca loptastih oblika i zdjela, među kojima se ističu crne polirane
posude s istaknutim trbuhom te lagano stegnutim vratom ukrašeni plitkim kanelurama. Tu spadaju i
zvonolike posude s jako izvijenim rubom te zdjele sa kratkim vratom koji prelazi u konični trbuh. Takav
tip posuda je dosta čest na ovom lokalitetu te može biti ukrašen sa nizom otisaka prsta ili nekog drugog
alata na samom rubu.

Na nalazištu su pronađeni i ulomci metličaste keramike među kojima prevladavaju jednostavniji
lonci većih dimenzija, dosta širokog otvora i ravnog dna, a neki su na samom rubu ili ispod samog ruba
ukrašeni nizom utisaka nekog predmeta.

U Zambratiji su također pronađeni i ulomci kremenih alatki (sječiva, grebalica, svrdla) i odbitaka,
velika količina žrnjeva i bruseva te koštana alatka (igla).

Ulomci keramike pronađene u Zambratiji mogu se usporediti s keramikom koja je dosad
pronađena na istarskim lokalitetima Brijuni, Jačmica, Kargadur, Oporovina, a s obzirom da se
nakovanska kultura rasprostire na području od Crne Gore pa preko srednjojadranskih otoka do Istre i
tršćanskog Krasa, analogije se mogu pronaći i na širem jadranskom području.

Ida Koncani Uhač
Marko Uhač
Giulia Boetto

ARHEOLOŠKA ISTRAŽIVANJA PRAPOVIJESNOG BRODA IZ ZAMBRATIJE

Godine 2008., u uvali Zambratija kod Umaga, na morskom su dnu utvrđeni ostaci drvenog korita
broda građenog tehnikom šivanja. Prva arheološka kampanja (2011) imala je za cilj parcijalno otkrivanje
broda kako bi se utvrdile njegove okvirne dimenzije, prikupljanje uzoraka te proučavanje konstrukcijskih
karakteristika. Metodom određivanja radiokarbonske starosti (C14 i AMS) utvrđeno je da se brod može
datirati između 13. i 10. st. prije Kr. Na temelju predmetnih analiza zaključeno je da se u podmorju
zaljeva Zambratija nalazi najstariji očuvani brod u podmorju Jadranskog mora, te najstariji šivani brod
Mediterana.
Sveobuhvatna istraživanja na nalazištu su provedena 2013., u okviru međunarodne suradnje
između Arheološkog muzeja Istre i Odjela za nautičku arheologiju CNRS-a Centra Camille Jullian iz
Aix-en-Provence.
18

Pronalaskom i istraživanjem broda iz Zambratije omogućen je uvid u tehnologiju i znanje kojim je
prapovijesno stanovništvo obalnog područja raspolagalo te nam pruža mogućnost rekonstrukcije samog
broda.

Marko Uhač
Ida Koncani Uhač
Giulia Boetto

NALAZI RIMSKIH ŠIVANIH BRODOVA U PULI

U okviru zaštitnog arheološkog nadzora koji je proveden zbog izgradnje kolektora gradske
kanalizacije, 2013. god. je na području današnje Flaciusove ulice, utvrđeno postojanje brodskih ostataka.
Prije samog istraživanja, potrebno je bilo osigurati tehničke uvjete poput montažne konstrukcije krova u
cilju zaštite od sunca te iznenadnih oborina. Također je osigurana konstantna odvodnja kanalizacije s
nalazišta, a rov je održavan suhim kako bi se neometano mogla provesti arheološka istraživanja.

Nakon toga su pokrenuta zaštitna arheološka istraživanja prilikom kojih je istražen manji dio
južnog bazena rimske luke Pule s konstrukcijama dva šivana broda koji su nazvani Pula 1 i Pula 2,
datiranih u 1.-2. st. Na hrvatskom Jadranu, istraženi su rimski šivani brodovi iz podmorja Zatona kod
Nina i Caske na otoku Pagu. Također je istraženo plovilo iz rijeke Ljubljanice, te čitav niz brodova iz
Italije (Commachio, Stella, Canale Anfora i dr.). Njihov razvoj je nalazom broda iz Zambratije sada
jasnije dokumentiran te se sa sigurnošću može utvrditi da se neovisno razvijao na području sjevernog
Jadrana kroz čitava dva milenija (zasigurno od kraja brončanog doba – Zambratija, pa moguće sve do
ranog srednjeg vijeka, a možda i kasnije). Zahvaljujući dosadašnjim saznanjima o brodu iz Zambratije i
arheološkim podacima o nalazima brodova iz Pule, otvara se mogućnost cjelovitog proučavanja povijesti
razvoja brodogradnje na sjevernom Jadranu.

Ida Koncani Uhač
Rita Auriemma

SAVUDRIJA: ISTRAŽIVAČKI PROGRAM LUKE I
OBALNOG KRAJOLIKA U RIMSKO DOBA

Ključne riječi: uvala Savudrija, rimska luka, lučki uređaji, antički obalni krajolik

Lučki bazen rimske Savudrije (Umag) zaprema površinu od 40 000 m². Obuhvaćao je niz
različitih struktura, od kojih su neke vidljive u zemljanom profilu južne obale gdje se nalaze ostaci
suprastruktura koje su pripadale dijelu prve, najniže terase rimske luke.

U podmorju uvale se nalaze ostaci lučkih uređaja koji pripadaju južnom lukobranu i unutarnjem
operativnom pristaništu. Zahvaljujući istraživanjima koja su obuhvatila radove na potopljenim
strukturama (2011. do 2014), prikupljeni su arheološki podaci koji određuju vrijeme i način izgradnje
lučkih struktura te njihovo vrijeme korištenja. Istraživanja su uključila i proučavanje luke s
geomorfološkog aspekta radi pokušaja rekonstrukcije izgleda obalne linije u rimskom razdoblju. Jedan od
osnovnih ciljeva istraživanja je temeljen na pokušaju utvrđivanja uloge ove značajne luke na
plovidbenom komunikacijskom pravcu sjevernog Jadrana i njenog odnosa s obližnjim naseljima na obali i
u zaleđu.

19

Željko Demo
Maja Bunčić

RANONOVOVJEKOVNO GROBLJE U DRINOVCIMA NA POLOŽAJU GREBLJE

U suradnji Muzeja hrvatskih arheoloških spomenika i Arheološkog muzeja u Zagrebu, 2012.
godine provedeno je sustavno arheološko istraživanje u Drinovcima na položaju Greblje. U dvije
otvorene sonde, ukupne površine od oko 155,5 m2, ustanovljeno je postojanje 25 grobova. Grobovi su
dali relativno malo arheoloških nalaza, ali su se unatoč tomu istaknuli specifičnošću grobne arhitekture
koja se dosada malo kada mogla pratiti u svim svojim pojedinostima te različitim osobitostima grobnog
ritusa. Na temelju preliminarne numizmatičke analize grobnih priloga, ustanovljeno je da se grobovi
mogu datirati u drugu polovinu 16. stoljeća. Budući da su Drinovci u to vrijeme već nekoliko desetljeća
bili u vlasti Turaka (1522. - 1688.) spomenuti segment groblja potrebno je pripisati vremenu turske
dominacije miljevačkim krajem.

Ivo Glavaš
Željko Krnčević
Tomislav Pavičić
Ana Karađole

REZULTATI ARHEOLOŠKIH I KONZERVATORSKIH ISTRAŽIVANJA
NA TVRĐAVI BARONE U ŠIBENIKU

Tvrđava Barone izgrađena je 1646. godine na tadašnjem brdu Vidakuši iznad Šibenika početkom
Kandijskog rata (1645. – 1669.) na inicijativu samih građana u sveopćoj žurbi zbog obrane grada. Na
susjednom brdu sv. Ivana sagrađena je nešto veća istoimena tvrđava koja je 1647. godine izdržala najteže
turske napade. Ta prva faza tvrđave Barone nije imala sve karakteristike i kvalitete tada suvremene
bastionske gradnje kako bi odoljela topovskoj vatri. Tek nakon preoblikovanja 1659. godine, za vrijeme
mletačkog providura za Dalmaciju i Albaniju Antonija Bernarda, tvrđava dobiva sadašnji oblik s dva
polubastiona i kliještima (hornwerk).
Na tvrđavi se odnedavno provode radovi cjelovite obnove dio kojih je i arheološko istraživanje.
Na posteru ćemo prezentirati nalaze arhitekture starije faze tvrđave, u okviru kojih je otkriven i izvorni
ulaz u tvrđavu, što će sve u većem dijelu biti vidljivo nakon konzervatorsko-restauratorskih radova. Osim
arheoloških radova provedeno je konzervatorsko istraživanje i analiza postojećih natpisa te povijesnih
podataka što ćemo također prezentirati na posteru. Arheološko i konzervatorsko istraživanje tvrđave
Barone iznad Šibenika, u suradnji Konzervatorskog odjela u Šibeniku i Muzeja grada Šibenika,
predstavlja pionirski zahvat takve vrste koji nije odavno vršen na novovjekim tvrđavama na prostoru
Dalmacije.

20

BILJEŠKE

21

22

23

24


The attitudes of educators towards picture books with homosexual content

Lečei, Anita;Štemberger, Tina;Cencič, Majda

Slavonic Pedagogical Studies Journal, ISSN 1339-8660, Volume 5 Issue 1, February 2016
113
THE ATTITUDES OF EDUCATORS TOWARDS PICTURE BOOKS
WITH HOMOSEXUAL CONTENT

[STAVOVI ODGAJATELJA PREMA SLIKOVNICAMA
HOMOSEKSUALNOG SADRZAJA]

Anita Lecei – Tina Stemberger – Majda Cencic

doi: 10.18355/PG.2016.5.1.113-125

Abstract
Inclusion refers to the respectful acceptance of diverse modes of being,
including sexual orientation as one of the means of its multiple
expression. Aimed at the portrayal of the current trends in a highly
diversified society, picture books with their explicit homosexual content
are growing in popularity. It is evident, however, that the pragmatics of
their kindergarten use is still controversial, largely motivated by
teachers‘ attitude to homosexuality as such. The purpose of the presented
study, undertaken among the teachers from the Istrian County, was to
determine educators' orientation towards homosexually-charged picture
books and identify opinion differentiating factors influencing their
perception, such as teachers‘ service length or the degree of the respective
urbanization or rurality of the area they inhabit. A questionnaire was
devised as a means of data collection. The research results indicate that
the pool of 127 respondents was neither fervently pro-or against both the
picture books with homosexual content and their kindergarten use as such.
Although with no significant statistical differences in the service length,
teachers with more extensive in-service experience find it easier to accept
homosexual content of the picture books in question but are more reluctant
to incorporate their use into their teaching practice. As expected, the
higher the level of urbanization of the area educators represent, the more
accepting they are. Conversely, the more rural teachers‘ immersing
surrounding, the lower openness to diversity on their part, translating
into their diminished readiness to use the discussed homosexually explicit
material. Close analytical reading of the study results reveals that for
the previously mentioned inclusion to become an integral part of the
teaching practice, the system of education has to undergo major changes to
provide professional development opportunities for teachers and equip
them with necessary tools for the skilled handling of such sensitive matter
as homosexuality proves to be.

Key words
picture books, homosexuality, inclusion, educators, attitudes

Sažetak
Inkluzija uključuje prihvaćanje i poštivanje različitosti, među koje spada i
homoseksualnost. S ciljem upoznavanja različitosti u društvu nastaju i

114
različite slikovnice, među njima i slikovnice homoseksualnog sadržaja, pri
čemu je njihova uporaba u vrtićima ovisna o tome kakva stajališta imaju
odgajatelji prema homoseksualnosti. Analiziramo rezultate empirijskog
istraživanja čiji je cilj bio utvrditi kakvi su stavovi odgajatelja istarske
županije spram slikovnica homosekusalnog sadržaja i postoje li razlike u
stavovima u smislu radnog staža odgajatelja i toga žive li odgajatelji u
urbanoj ili ruralnoj sredini. Podatci su bili sakupljeni uz pomoć upitnika
koji je izrađen za ovo istraživanje. Rezultati pokazuju da odgajatelji (N =
127) nisu ni izrazito naklonjeni kao ni izrazito nenaklonjeni slikovnicama
homoseksualnog sadržaja, a osjećaju nelagodu pri njihovoj uporabi. Među
njima nema ni statistički značajnih razlika u vezi s radnim stažem, a ipak
rezultati pokazuju da odgojitelji s duljim stažem bolje prihvaćaju slikovnice
takva sadržaja, dok istovremeno osjećaju veću nelagodu pri njihovoj
uporabi. Očekivano, slikovnice više prihvaćaju odgajatelji iz urbanih
sredina, a odgajatelji iz ruralnih sredina  osjećaju više nelagode. Da bi
odgajatelji djelovali u pravcu inkluzije, potrebno je osigurati da se u
sustavu obrazovanja i stručnog usavršavanja odgajatelje i ostale pedagoške
djelatnike opremi kompetencijama za suočavanje s tabuiziranim temama,
među koje ubrajamo i homoseksualnost.

Ključne riječi
slikovnice, homoseksualnost, inkluzija, odgajatelji, stavovi

Uvod
Inkluzija kao način utemeljenja nove kulture suživota (Resman, 2003: 69)
uključuje prihvaćanje i poštivanje različitosti bez obzira na spol, spolnu
orijentaciju, kulturno i socijalno podrijetlo, vjeroispovijest, nacionalno
podrijetlo, tjelesno ili mentalno oštećenje i druge značajke. Prihvaćanju
različnosti slijede različite zakonske regulative. Tako je i u Hrvatskoj 2014.
godine prihvaćen Zakon o životnom partnerstvu osoba istoga spola (NN
92/14), koji regulira prava na roditeljsku skrb o djetetu, kako samih
roditelja djeteta, tako i njegova/njezina životnog partnera/partnerice.
Također se pojavljuju i drugi načini djelovanja koji bi trebali dovesti do
prihvaćanja različitosti. Tako nastaju i različne slikovnice21 koje obrađuju
takozvane tabu-teme (Saksida, 2001), među koje možemo ubrojiti i
homoseksualnost. Slikovnice s tzv. tabu-temama trebale bi utjecati na lakše
prihvaćanje različitosti. Često, međutim, također potiču žestoku raspravu,
tvrdeći da se na taj način promovira homoseksualnost (Kuhar, 2009).
Slikovnice koje su tiskane na hrvatskom jeziku naišle su na različite
reakcije čitatelja, što se čita na društvenim mrežama, i isto tako različite
reakcije masovnih medija, što se čita na portalima: Slikovnica podijelila
javnost: "Mame su im Sabina i Tina, a tata je u braku s Andreasom..."
(Cvrtila, 2013). U vezi s različitim odazivom javnosti zanimalo nas je

21 S pojmom slikovnica mislimo na svaku knjigu, koju određuju dva više ili manje
jednako vrijednadijela: likovni i tekstualni (Saksida, 1999).

Slavonic Pedagogical Studies Journal, ISSN 1339-8660, Volume 5 Issue 1, February 2016
115
kakva su stajališta odgajatelja prema slikovnica homoseksualne tematike i
kakve su razlike između odgajatelja koji imaju manje ili više radnog staža,
kao i razlike između odgajatelja u odnosu na veličinu (i vrstu) naselja u
kojem žive.

Odnos prema homoseksualnosti (kao različitosti) u hrvatskim
slikovnicama
Stav prema različitosti je temeljni katalizator za razvoj aktivne tolerancije i
inkluzivne kulture različitosti (Kroflic, 2006: 28). Različitost je zastupljena
ne samo u praksi nego i u književnosti. Slikovnice homoseksualnog
sadržaja, primjerice, mogu biti prvi kontakt djeteta s takvom tematikom.
Jedna od prvih dječjih slikovnica o istospolnoj obitelji na engleskom bila je
knjiga Sussane Bösche naslovljena Jenny živi s Erikom i Martinom, koja je
izišla 1981. u Velikoj Britaniji (Kuhar, 2009). Vijest o knjizi izazvala je niz
rasprava o homoseksualnosti, a posebno kritike na račun promicanja
homoseksualnosti u školama i vrtićima.22
Slična reakcija dogodila se i u Hrvatskoj, kad se pojavila prva slikovnica
homoseksualnog sadržaja naslova Sve je to obitelj autorice Alexandre
Maxeiner i Anke Kuhl tiskane 2013. godine. Na mnogim portalima pojavili
su se naslovi poput: „Prva hrvatska gay slikovnica: ‘Mame su im Sabina i
Tina, a tata je u braku s Andreasom…’“ (Bitno.net, 2013) privukle su
brojne i posve oprečne reakcije među hrvatskim novinarima pa su različito i
predstavili slikovnicu u svojim tekstovima. Navedeni portal objavljuje:
Ministarstvo je u ukupno 175 hrvatskih javnih knjižnica i čitaonica
(gradskih, narodnih, pučkih) uputilo po jedan primjerak slikovnice. Iz
Ministarstva poručuju da sadržaj slikovnice ni na koji način ne smatraju
spornim i kako do sada nisu zaprimili ni jednu primjedbu na ovo djelo za
djecu. Upravo takve slikovnice moraju biti dostupne u javnim knjižnicama
kako bi svi imali mogućnost obrazovati se i saznati da postoje različite vrste
obitelji. I na taj način želimo poticati razvoj tolerancije, prihvaćanja i
suživot različitosti u našem društvu – odgovor je za Slobodnu Dalmaciju
uputila glasnogovornica Ministarstva kulture Nataša Petrinjak. Ovakav
postupak ministarstva dovodi djecu i odgajatelje u situaciju da slikovnicu
homoseksualnog sadržaja susretnu u knjižnicama te da djeca od odgajatelja
zatraže da im pročitaju slikovnicu koju su pronašli. Navedena situacija
povezana je s našim istraživanjem o stavu odgajatelja spram takvih
slikovnica.
Vijest o prvoj gay slikovnici portal (Likaplus/dnevno.hr. 2013) prenosi
ovako: Ministarstvo kulture koje je potvrdilo kako je otkupljeno i u 175
knjižnica odaslano neukusno štivo u obliku slikovnice koja propagira
homoseksualne obitelji, brakove i zajednice, bacilo je novac u vjetar.

22 Kuhar (2009: 28) smatra da se, ako homoseksualna tema ulazi ili pokušava da uđe
u odgojno obrazovni prostor, to interpretira kao promocija homoseksualnosti, što se
temelji na rousseaovskom razumijevanju djeteta koje je u osnovi „čisto i nevino“,
ali, u isto vrijeme uvijek potencijalno „pokvarljivo“.

116
Perverzna slikovnica o kojoj se naveliko pisalo i koja se tiho ušuljala u
knjižnice baš uoči previranja oko referenduma, trebala se jednako tako
mučki ušuljati i u dječja srca.
Na portalu „Novosti“ (Lazarin, 2014) navodi se sljedeće: Podsjećamo da je
slikovnica o kojoj je riječ preporučena za javnost činjenicom potpore
Ministarstva kulture. Zašto nastavnik po preporuci i ideji samoinicijativne
pedagogije ne bi mogao jednostavno uzeti ovu knjigu i oprimjeriti
vrijednosti koje promiče građanski odgoj? Ne može, jer nastavnik ne smije
prstom samoinicijativno mrdnuti ako nastavna jedinica nije odobrena u
Ministarstvu obrazovanja: on može plesati ili pjevati na točno zadanu temu,
ali je ne može samoinicijativno proizvesti, recimo, ovom slikovnicom.
Znači li to da i odgajatelji u vrtićima ne mogu samoinicijativno pročitati
slikovnicu djetetu kad je pronađu na policama knjižnice? Vrtićki kurikuli
ne sadrže preporuke, ali ni zapreke u vezi sa slikovnicama homoseksualnog
sadržaja. Ne spominju takav sadržaj. Naše istraživanje ispituje i takve
tvrdnje: slikovnice homoseksualnog sadržaja treba uvrstiti u vrtićke
kurikulue.
Ako pretpostavimo da ipak, po ljubaznoj ideji ministra Mornara, postoje
nastavnici koji će kreativno popuniti međupredmetnu nastavu ovom
slikovnicom, kako će reagirati poštovani roditelji, kad im djeca prenesu
ideju o “duginim obiteljima”? Hoće li kreativac nastavnik riskirati ukor
ravnatelja, iscrpljujući razgovor ili batine roditelja? (Lazarin, 2014) S
obzirom na to da je zakonom predviđeno da postoje obitelji sa istospolnim
partnerima, trebamo li uopće odobrenje roditelja za provođenje zakonskog
prava na legalno roditeljstvo i na priču o takvom roditeljstvu? Jedno od
pitanja ostaje: ako u vrtić slikovnicu donese neko dijete kome je roditelj
doma pročitao slikovnicu, treba li odgajatelj ukloniti slikovnicu iz sobe?
Treba li pitati roditelje za dopuštenje da se pročita slikovnica
homosekualnog sadržaja, iako je živjeti takvu priču potpuno legalno?
Na stranici Zdravstveni/preodgoj.com (2013) nalazimo tekst: Slikovnica
njemačkih autorica opisuje tzv. „patchwork“ obitelji, obitelji sastavljene od
supružnika koji imaju djecu iz prethodnih brakova i možda zajedničku, te
„dugine“ obitelji, u kojima djeca nastaju dogovorom između lezbijskih i
homoseksualnih parova. Slikovnica je namijenjena predškolskoj djeci i
učenicima nižih razreda osnovne škole. U navodu nalazimo podatak da je
slikovnica namijenjena predškolskoj djeci, čime dolazimo do situacije koju
obuhvaćamo našim istraživanjem, tj. kakav je stav odgajatelja prema
slikovnicama homoseksualnog sadržaja.
Nalazimo i druge naslove na slične teme: Slikovnica za djecu s gay
likovima uzburkala javnost“ i daljnji uvodni tekst: „Homoseksualni roman
namijenjen djeci užasnuo je katoličke redove, dio političkih, a ni književni
nisu ravnodušni. Pedagozi i psiholozi podijeljeni. Pa iako svi imaju nešto o
tome reći, nitko da od stručnjaka roditeljima konkretno kaže, treba li i u
kojoj dobi dati djeci takvu literaturu.“ Dalje se navodi da pravobraniteljica
ne zna što bi mislila i čeka da svoje kažu stručnjaci koji se bave djecom.
Riječ je o dječjem romanu 'Zvijeri plišane' Zorana Krušvara u kome je riječ
o djevojci lezbijki koja napušta svoje plišane igračke. Književna kritika
stigla je prvo iz Sabora. 'Posebno osuđujem popularizaciju gay odnosa

Slavonic Pedagogical Studies Journal, ISSN 1339-8660, Volume 5 Issue 1, February 2016
117
među djecom, to nije moralno, a mislim da je i protuzakonito', rekao je
Andrija Hebrang. Zaprepaštena Crkva kaže da takav odgoj ne želi ni
komentirati. (Golja, 2009).
Slikovnica na hrvatskom o gay ljubavi, Kraljevići i blago (Miles, 2015)
objavljena je na stranicama online knjižare Amazon.com. Original je
napisan na engleskom, a sa stranica Amazon.com.-a vidljivo je da je
prevedena na više jezika (Njemački, Mađarski, Poljski, Norveški,
Talijanski, Portugalski, Danski, Švedski...) (Amazon.com, 2015).
Na koncu još napomenimo: Za slikovnicu „Sve je to obitelj“ autorica teksta
Alexandra Maxeiner i ilustratorica Anke Kuhl dobile su najugledniju
njemačku nagradu za književnost za djecu i mlade Deutscher
Jugendliteraturpreis.(ArTresor)
S obzirom na različita mišljenja u medijima, usredotočili smo se na
odgajatelje i njihove stavove prema toj tabu-temi23 (Saksida, 2001).

Dosadašnja istraživanja homoseksualnosti u odgojno-obrazovnoj
praksi
Navodimo rezultate istraživanja, koja se odnose na teme povezane s
homoseksualnošću i vrtićima, tj. školama, čime možemo dobiti opći uvid u
dosadašnje stavove prosvjetnih radnika prema sličnim temama. Pan (2009)
se reflektira na iskustva pri proučavanju ljudskih prava što se tiče spola,
spolnog identiteta i usmjerenosti s naglaskom na homofobiji. Opisuje
projektiranje tematskih radionice koje između ostalog održavaju kao
redoviti stručno usavršavanje za odgojiteljice/odgojitelje predškolskog
odgoja. Autorica navodi da u programima osnovnih i srednjih obrazovanja
niti u jednom predmetu samoreflektirano ne poučavaju eksplicitno
vrijednosti koji se tiču spolne regulacije. Osnovnoškolski udžbenici
eksplicitno segregiraju korisnike/korisnice u dječake i djevojčice i njima
primjerene spolne uloge. Kroz skriveni kurikul i s osobnim djelovanjem
učitelja i učiteljica te odgajatelja i odgajateljica učimo ih i kroz manje
eksplicitne načine i sadržaje. Otvara se problem straha pred informacijama
o homoseksualnosti, jer da bi samim spominjanjem te spolne prakse radili
reklamu, tj. djecu bi odgajali u devijantno ili homoseksualno ponašanje. U
skladu s tim može već i igra sa slikovnicom, koja neopterećeno prikazuje
homoseksualnu svakidašnjicu, biti nešto što može obilježiti dijete za cijeli
život. Eksplicitno spominjanje ove teme u kurikulu suprotstavilo bi se
upravo ovom strahu. Kao prvi korak za motiviranje promjena „zone
udobnosti“ jest poticanje da neko ponašanje obilježimo i ocijenimo kao
homofobno, tj. da ga (samo)vrjednujemo za neprihvatljivo. Pri tome je
nužno promisliti što možemo učiniti kao promjenu. Autorica to smatra
izuzetno teškim, navodeći da živimo u društvu gdje prevladava
konformizam u vezi s homofobijom, a sve uz pomanjkanje interesa države

23 Saksida (2001/02) govori o tabu-temama kao o onim temama, koje čitatelja
iznenađuju ponajprije na sadržajnoj ravni, odnosno na ravni poruke teksta. Kao
primjer tabu-tema navodi i smrt, samoću ili nasilje.

118
za učinkovitom provedbom kurikularnih smjernica, načela i zakonski
postavljenih okvira univerzalnih vrijednosti u javnim školama i vrtićima. U
zaključnom dijelu rada Pan zaključuje: Kako napore za ravnopravnu spolnu
socijalizaciju, dehijerarhizaciju odnosa među spolovima i posljedično
smanjenje nasilja na osnovi sola i spolne usmjerenosti, postaviti kao trajni
izazov, kojeg pred školske djelatnike i djelatnice postavlja praksa institucija
i praksa slobode i življenja. (Pan, 2009: 200)
Zanimljiv tekst (Mencin Ceplak, 2009) analizira nelagodu, koju u vezi sa
seksualnošću izražavaju odgojni i obrazovni programi, a ta se neugoda
posebno očituje u šutnji o „drugim“ ili „različitim“ oblicima spolnog
ponašanja. Kao simptomi te neugode navode se pitanja i otpori, koje
izazivaju prijedlozi nastavnih planova i programa te projekata koji relativno
eksplicitno spominju seksualnost. O konfliktu između prava različitih
mišljenja o ovoj temi navodi se: U konfliktu između prava roditelja da
svojoj djeci osiguraju (vjerski i moralni) odgoj, u skladu sa svojim
stavovima, i načelima jednakosti i poštivanja različitosti, jačina je na strani
onih koji ustraju na čistom binarnom razlikovanju između norme, koju
treba poštivati, i devijacije, o kojoj treba šutjeti, ako već ne i osuditi.
Društvo za nenasilnu komunikaciju je u otvorenom pismu Ministarstvu za
školstvo (Republika Slovenija) opravdano upozorilo: „Ako je nekolicini
ogorčenih
roditelja
uspjelo,
da
dosegnu
zabranu
razgovora
o
homoseksualnosti, može uspjeti i inicijativa roditelja i drugih, koji mislimo,
da je u školama neophodno poticati kulturu poštivanja različitosti.“
Kroflič (2006) se bavi temom različitosti pitajući se – kako udomaćiti
različitost? Vrijeme je da se suočimo s činjenicom da u procesu formiranja
budućih učitelja i drugih pedagoških profila nismo uspostavili dovoljno
učinkovit model za promjenu ukorijenjenih navika, stereotipa i predrasuda.
(Kroflic, 2006: 36)

Istraživanje među odgajateljima istarske županije
Problem istraživanja
Na tržištu se javljaju slikovnice koje za temu imaju istospolne zajednice i
njihove obitelji, a samim tim javlja se i mogućnost da se te slikovnice
počnu koristiti u radu u vrtićima. U ovom radu željeli smo osvijetliti jednu
vrtićku problematiku koja se dotiče  pojava slikovnica homoseksualnog
sadržaja u vrtićima. Željeli smo saznati stav odgajatelja Istarske županije u
vezi sa slikovnicama homoseksalnog sadržaja te razlike u stavu u odnosu na
(i) radni staž odgajatelja i na (i) vrstu naselja, u kojem odgajatelji žive.

Metode
Upotrijebili smo kvantitativno istraživanje, deskriptivnu i kauzalno–
neeksperimentalnu metodu empirijskog istraživanja.

Uzorak
Istraživanje se provelo na uzorku od 128 odgajatelja odnosno 17,2 %
ukupnog broja odgajatelja Istarske županije. Posljednji izvještaj Državnog
zavoda za statistiku Republike Hrvatske (2013) navodi da je u istarskim

Slavonic Pedagogical Studies Journal, ISSN 1339-8660, Volume 5 Issue 1, February 2016
119
vrtićima zaposleno ukupno 743 odgajatelja. Zastupljeni su gradovi različitih
geografskih pozicija.
Među uključenim odgajateljima jest 65 (50,8 %) onih koji imaju  0 – 15
godina staža i 63 (49,2 %) onih koji imaju više od 15 godina radnog staža.
Među uključenim odgajateljima prevladavaju (56,3 %) odgajatelji koji žive
u naseljima do 10 000 stanovnika (općine), a nešto je manje (43,8 %)
odgajatelja koji žive u naseljima s više od 10 000 stanovnika (gradovi).

Instrument i postupak
Podaci su prikupljeni putem upitnika koji je formiran za potrebe ovog
istraživanja. Mjerni smo instrument sami sastavljali s obzirom na to da
pretraživanjem baza podataka nismo naišli na slična istraživanja ni na
sličan instrument koji bi nam poslužio u ovom istraživanju. Upitnik se
sastoji od dvaju dijelova. Prvi dio predstavljaju anketna pitanja zatvorenog
tipa (tip naselja, godine radnog staža). U drugom dijelu postavljenih je 16
tvrdnji kojima odgajatelji izražaju svoje slaganje odnosno neslaganje (5 –
slažem se u potpunosti, 4 – uglavnom se slažem, 3 – slažem se i ne slažem
se, 2 – uglavnom se ne slažem, 1 – u potpunosti se ne slažem).
Validnost instrumenta provjerena je faktorskom analizom koja je pokazala
da prvi faktor pojašnjava 56,65 % varijanci, što pokazuje da je instrument
valjan. (Čagran, 2004).
Pouzdanost upitnika provjerili smo Crobachovim α koeficijentom, koji je
bio za prvi faktor α = 0,955 a za drugi α = 0,791 Pouzdanost smo dodatno
provjerili faktorizacijom, koja je također pokazala da je upitnik pouzdan rtt =
0,815.
Objektivnost smo postigli korištenjem pitanja zatvorenog tipa i Likertovom
skalom stavova. Usto smo upitnik formirali precizno i s nedvosmislenim
pitanjima.

Sakupljanje podataka trajalo je mjesec dana. Istraživanje smo započeli
sredinom travnja 2015. godine. Prvi postupak bio je upit putem
elektroničke pošte ravnateljima vrtića Istarske županije sa zamolbom za
sudjelovanjem odgajatelja u istraživanju „Odnos odgajatelja istarske
županije prema slikovnicama homoseksualnog sadržaja“. Upit za
sudjelovanjem u istraživanju uputili smo na adresu 16 vrtića. Spremnost na
suradnju i pozitivni odgovor dobili smo od 7 vrtića. 4 vrtića je odbilo
suradnju s objašnjenjem da nemaju vremena zbog drugih obaveza, a jedan
je odgovor bio da su umorni od sudjelovanja u istraživanjima. 4 vrtića nije
odgovorilo na upit. Upitnike smo tiskali, a nakon toga smo ih u papirnom
obliku odnijeli u vrtiće koji su odgovorili na upit i koji su pristali na
suradnju. Od podijeljenih 164 upitnika vraćeno je 128, jedan nepotpun.

Obrada podataka
Za obradu dobivenih podataka upotrijebili smo kompjutorski program za
obradu statističkih podataka SPSS. Pri tome smo se koristili deskriptivnom
i inferentnom statističkom analizom. Na osnovi faktorske analize s
metodom glavnih komponenti najprije smo ekstrahirali 2 faktora, pri čemu

120
zbir obaju faktora pojašnjava 66,52 % ukupnih varijanti. Prvi faktor koji
smo nazvali „prihvaćanje slikovnice“ pojašnjava 56,65 % varijanti i
uključuje 11 tvrdnji. Drugi faktor koji smo nazvali „neprihvaćanje
slikovnice“ pojašnjava 9,87 % varijanti i uključuje 5 tvrdnji. Za dobivene
faktore Kolmogrov-Smirnovim testom utvrdili smo normalnost distribucije
te Levenovim testom potvrdili pretpostavku o homogenosti varijanti.
Nadalje smo t-testom provjerili postoje li razlike u prihvaćanju i u nelagodi
slikovnica s obzirom na radni staž i na veličinu naselja. Za potrebe
inferentne statistike rekodirali smo vrijednosti stavki s obrnutom ljestvicom
(tvrdnje: 7, 10, 12, 13, 14, 16).

Rezultati i rasprava

Tablica 1 Deskriptivna statistika po faktorima
Faktor
Tvrdnja
N
M
SD
Skew
Kurt
Faktor 1: Prihvaćanje slikovnice
1. Vrtići u svojim knjižnicama
trebaju
imati
i
slikovnice
homoseksualnog sadržaja.
128
2,86
1,29
0,068
-
1,047
2. Slikovnice homoseksualnog
sadržaja treba uvrstiti u vrtićke
kurikulume.
127
2,39
1,17
0,497
-
0,504
3. Dobro je da postoje slikovnice
homoseksualnog sadržaja.
127
2,98
1,29
-
0,015
-
1,006
4. Podržavam čitanje slikovnica
homoseksualnog
sadržaja
u
vrtićima.
128
2,56
1,15
0,320
-
0,486
5. Slikovnice homoseksualnog
sadržaja
nam
trebaju
jer
odgovaraju na dječja pitanja o
temi
homoseksualnosti
koju
ionako
čuju
u
društvu
i
medijima.
128
3,00
1,20
-
0,280
-
0,791
6. Slikovnice homoseksualnog
sadržaja
doprinose
razvoju
tolerancije prema različitosti.
125
3,32
1,19
-
0,385
-
0,676
Faktor 2: Nelagoda spram slikovnica
7. Slikovnici homoseksualnog
sadržaja nije mjesto u vrtićima.
128
3,18
1,27
-
0,087
-
0,848
8. Slikovnice homoseksualnog
sadržaja ostavila bih u kutiću
slikovnica, i pružila mogućnost
djeci da je listaju, čitaju i
istražuju.
128
2,71
1,28
0,330
-
0,796
9. Složila bih se sa stručnom
edukacijom
na
temu:
Homoseksualne
slikovnice
u
vrtićima.
127
3,42
1,69
-
0,326
-
0,924
10. Djeca vrtićkog uzrasta su
premala za slikovnice s takvim
temama.
128
3,54
1,21
-
0,413
-
0,706
11. U slučaju da u skupini imam
istospolne roditelje pročitala bih
126
3,54
1,25
-
0,448
-
0,706

Slavonic Pedagogical Studies Journal, ISSN 1339-8660, Volume 5 Issue 1, February 2016
121
djeci slikovnicu homoseksualnog
sadržaja.
12. Brine me reakcija roditelja
na
prisutnost
slikovnice
homoseksualnog
sadržaja
u
mojoj skupini.
127
3,74
1,19
-
0,697
-
0,453
13. Osjećala bih nelagodu kada
bih
djeci
čitala
slikovnicu
homoseksualnog sadržaja.
127
3,00
1,34
-
0,135
-
1,072
14.
Osjećam
otpor
prema
slikovnicama
homoseksualnog
sadržaja.
127
2,74
1,40
0,212
-
1,215
15. Smatram da bih morala
tražiti dopuštenje roditelja, da
bih u svojoj skupini pročitala
slikovnicu
homoseksualnog
sadržaja.
128
3,82
1,10
-
0,599
-
0,561
16. Homoseksualne slikovnice
mogu djecu navesti na krivi put
seksualnosti kada odrastu.
127
2,58
1,22
0,372
-
0,735
(N – numerus, M – aritmetička sredina, SD – standardni otklon, skew – koeficijent
asimetrije, kurt – koeficijent zaobljenosti)

U sklopu faktora „prihvaćanje slikovnice“ prosječne vrijednosti kreću se od
M=2,39 (Slikovnice homoseksualnog sadržaja treba uvrstiti u vrtićke
kurikulume.) do M=3,32 (Slikovnice homoseksualnog sadržaja doprinose
razvoju tolerancije prema različitosti.), što ukazuje na to da odgajatelji niti
prihvaćaju niti ne prihvaćaju slikovnice homoseksualnog sadržaja. Kod
faktora „nelagoda prema slikovnicama“ među pojedinim se tvrdnjama
pojavljuju veće razlike (također i zbog obratnih vrijednosti), a dobivene
prosječne vrijednosti (od M=2,58 do M=3,82) ukazuju na to da odgojitelji
osjećaju nelagodu prema slikovnicama homoseksualnog sadržaja).
Općenito se smatra (Averett i Hedge, 2012) da odgajatelji imaju pozitivnih
stavova prema homoseksualnosti te da se osjećaju spremnima za rad s
roditeljima koji su homoseksualnim vezama i da su spremni raditi na tome.
I istraživanje američkih autora (Hedge, Averett, Parker White – Deese,
2014) pokazalo je da odgojitelji općenito imaju pozitivan stav prema
homoseksualnosti. Pri tome se također pokazalo da stariji odgajatelji
smatraju da je bitno da se ta pitanja otvaraju već u okviru obrazovanja za
nastavničke profesije. Kao zanimljivost navodimo da je u  Španjolskoj
(Pérez-Testor i sur., 2010) provedeno istraživanje na uzorku od 254 učitelja
pokazalo da 88 % nastavnika nema nikakvih predrasuda prema
homoseksualcima. Među onima koji ih imaju dominiraju žene, vjernici i
onih koji često posjećuju crkvu kao i ljudi koji među svojim poznanicima
nemaju homoseksualce. Autori predlažu uvođenje obrazovanja koje bi za
profesionalne djelatnike osvijestilo o seksualnim različitostima.

122
Tablica 2  Rezultati t-testa za prihvaćanje i nelagodu prema slikovnicama
homoseksualnog sadržaja s obzirom na godine radnog staža

Radni staž

Do 15
godina

M
(SD)
15 godina i
više
M
(SD)
t
Df
2P
Prihvaćanje
slikovnice
31,72
(11,12)
32,03
(11,64)
-,155
126
,877

Nelagoda
prema
slikovnica
13,55
(4,51)
14,48
(4,73)
-1,147
126
,254

Rezultati t-testa pokazuju da između odgajatelja koji imaju do 15 godina
radnog staža i onih koji imaju više nego 15 godina radnog staža ne postoji
statistički značajna razlika ni u prihvaćanju  ni u nelagodi prema slikovnica
s homosekusalnim sadržajem. Iako razlike među odgajateljima nisu
statistički značajne, unekoliko iznenađuje činjenica da odgajatelji s duljim
radnim stažom, 15 godina i više (M= 32,03), više prihvaćaju slikovnice
homoseksualnog sadržaja nego oni s kraćim stažem (M=31,72). Općenito
se smatra da stariji više zaziru od homoseksualnosti (Marinović Jerolimov i
Ančić, 2014, str. 125). U primjeru nelagode prema slikovnicama
homoseksualnog sadržaja utvrdili smo da je više osjećaju odgajatelji s
duljim radnim stažem (M=14,48) nego oni s kraćim stažem. (M=13,55).
Nelagode starijih odgajatelja bi možda bilo manje kad bi se ova pitanja
otvarala već u okviru obrazovanja za nastavničke profesije (Hedge, Averett,
Parker White – Deese, 2014).

Tablica 3 Rezultati t-testa za razlike u prihvaćanju i nelagodi prema
slikovnicama homoseksualnog sadržaja s obzirom na tip naselja

Tip naselja

Ruralno
Urbano
t
Df
2P
Prihvaćanje
slikovnice
31,78
(11,59)
32,00
(11,10)
-,104
126
,917

Nelagoda
prema
slikovnica
14,08
(4,37)

13,92
(5,01)
,186
126
,852

Rezultati t-testa pokazuju da između odgajatelja ne postoji statistički
značajna razlika u prihvaćanju  i u nelagodi prema slikovnicama
homoseksualnog sadržaja s obzirom na veličinu naselja u kojem odgajatelji
žive. Međutim, i u ovom primjeru nalazimo da slikovnice homoseksualnog
sadržaja  više  prihvaćaju odgajatelji koji žive u urbanim naseljima
(M=32,00) nego odgajatelji iz ruralnih sredina (M=31,78). U primjeru

Slavonic Pedagogical Studies Journal, ISSN 1339-8660, Volume 5 Issue 1, February 2016
123
nelagode utvrđeno je da više nelagode iskazuju odgajatelji iz ruralnih
sredina (M=14,08) nego odgajatelji iz urbanih sredina (M=13,92).

Zaključci
Rezultati istraživanja pokazali su da odgajatelji  koji su učestvovali u
istraživanju ne iskazuju izrazitu naklonjenost, ali ni izrazitu nenaklonjenost
slikovnicama homoseksualnog sadržaja, a po drugoj strani pokazuje se da
osjećaju nelagodu pri čitanju takvih sadržaja. Među odgajateljima nema
razlike ni u prihvaćanju ni u nelagodi s obzirom na radni staž, kao ni s
obzirom na vrstu naselja u kojem žive. Međutim, pokazuju se tendencije da
su odgajatelji koji žive u urbanim naseljima naklonjeniji takvim sadržajima
te da odgajatelji iz ruralnih sredina i oni s duljim radnim stažem osjećaju
više nelagode. Pojavljuje se i donekle  neočekivana tendencija da
odgajatelji s duljim radnim stažem iskazuju
više naklonjenosti
slikovnicama homoseksualnog sadržaja. Rezultate istraživanja, naravno, ne
možemo generalizirati s obzirom na to da nismo mogli utvrditi točan broj
trenutno zaposlenih odgajatelja u Istarskoj županiji, pa samim tim ne
možemo brojčano obilježiti reprezentativni uzorak odgajatelja Istarske
županije. Možemo reći da rezultati upućuju na potrebu uključivanja
takozvanih  tabu-tema u obrazovanje i obuku odgajatelja, kako bi ih
opremili potrebnim kompetencijama i za područja koja inače izazivaju
nelagodu. Potrebno je osvijestiti da je odgajatelj prva osoba kojoj je dijete
povjereno nakon domaćeg okruženja u obitelji i njen utjecaj na dijete seže
daleko u budućnost (Lepicnik Vodopivec, 2010), i na tabu-područjima, kao
što su homoseksualnost u slikovnicama. Odgajatelj je  djeci model, pa  se
njegovo ponašanje (Stemberger – Cencic, 2015) i njegovi stavovi (Cotar
Konrad – Kukanja Gabrijelcic, 2014) prenose na djecu.

Bibliographic references
AREZINA, B. – KRISTOVIC, I. 2013. Konacni rezultat: ZA 65,87 posto,
PROTIV
33,51
posto.
Vecernji
list.
Available
online:
http://www.vecernji.hr/za-i-protiv/referendum-906121
ARTRESOR
NAKLADA.
Sve
je
to
obitelj.
Available
online:
http://www.artresor.hr/hr/knjige/10001/Sve-je-to-obitelj
AVERETT, P. E. – HEDGE, A. 2012. School Social Work and Early
Childhood Student's Attitudes toward Gay and Lesbian Families. Teaching
in Higher Education, 17 (5), 537-549.
BITNO.NET. 2013. Prva hrvatska gay slikovnica: ‘Mame su im Sabina i
Tina,
a
tata
je
u
braku
s
Andreasom…’.
Available
online:
http://www.bitno.net/vijesti/hrvatska/prva-hrvatska-gay-slikovnica-mame-
su-im-sabina-i-tina-a-tata-je-u-braku-s-andreasom/
CVRTILA, M. 2013. Slikovnica podijelila javnost: "Mame su im Sabina i
Tina,
a
tata
je
u
braku
s
Andreasom...".
Available
online:
http://www.slobodnadalmacija.hr/Hrvatska/tabid/66/articleType/ArticleVie
w/articleId/228094/Default.aspx

124
CAGRAN, B. 2004. Univarijantna in multivarijantna analiza podatkov:
Zbirka primerov uporabe statistickih metod s SPSS. Maribor: Univerza v
Mariboru, Pedagoška fakulteta
COTAR KONRAD, S. – KUKONJA GABRIJELCIC, M. 2014. Pomen
čustvene inteligentonosti v profesionalnem razvoju pedagoskega delavca.
In Pedagoska obzorja, 29 (2), pp. 3-17.
DRZAVNI zavod za statistiku republike hrvatske 2013. Available online:
http://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2013/SI-1496.pdf
GOLJA, B. 2009. Slikovnica za djecu s gay likovima uzburkala javnost.
Dnevnik.hr. Available online: http://dnevnik.hr/vijesti/hrvatska/slikovnica-
za-djecu-s-gay-likovima-uzburkala-javnost.html
HEDGE, V. A. – AVERETT, P. – PARKER WHITE, C. – DEESE, S. 2014.
Examining preschool teachers' attitudes, comfort, action orientation and
preparation to work with children reared by gay and lesbian Parents. In
Early Child Development and Care, 184 (7), pp. 963-976. doi:
10.1080/03004430.2013.845563.
HINA, Portal, Jutarnji.hr. 2013. Strani mediji o referendumu 'U Hrvatskoj
jačaju desni konzervativci zbog krize i velike nezaposlenosti'. Available
online: http://www.jutarnji.hr/strani-mediji-o-rezultatima-referenduma--u-
hrvatskoj-jacaju-desni-konzervativci-/1143839/
KROFLIC, R. 2006. Kako udomaciti drugacnost? Sodobna pedagogika,
57(posebna izdaja), pp. 26-39.
KRNETIC, S. 2013. 'U ime obitelji': Referendum o braku 1. prosinca ove
godine. 24 sata. Available online: http://www.24sata.hr/politika/predlozili-
saboru-raspisivanje-referenduma-u-ime-obitelji-338011
KUHAR, R. 2009. Vitalnost na akademski margini: razvoj gejevskih in
lezbicih studij v Sloveniji. In Sodobna pedagogika, 60(4), pp. 26-46.
LEPICNIK VODOPIVEC, J. 2010. Perceived expectations of prospective
teachers regarding their career choice. In The new educational review,
22(3/4), pp. 237-251.
LIKAPLUS/dnevno.hr. 2013. Ministarstvo ima novaca za gay slikovnice.
Available
online:
http://www.likaplus.hr/ls_zupanija/iz_medija
/ministarstvo_ima_novaca_za_gay_slikovnice/default.aspx
MARINOVIC JEROLOMOV, D. – ANCIC, B. 2014. Religioznost i
stavovi prema seksualnosti i braku odrasle populacije u Hrvatskoj. In
Društvena istraživanja, 32(1), pp. 111-132. doi: 10.5559/di23.1.06.
MAXEINER, A. – KUHL, A. 2013. Sve je to obitelj. Zagreb: ArTresor.
MENCIN CEPLAK, M. 2009. Spolne/seksualne norme, legitimacija
izključevanja in šola. In Sodobna pedagogika, 60(4), pp. 120-132.
MILES, J. 2015. Kraljevici i blago. SAD: Handsome Prince Publishing.
LAZARIN, B. 2014. Duga i pacvork u meduzemlju. Novosti. Available
online: http://www.novossti.com/2014/07/duga-i-pacvork-u-meduzemlju/
PAN, M. 2009. Pedagogika in homoseksualnost ali vedenje otroka – za nos?
In Sodobna pedagogika, 60 (4), pp. 182-202.
PEREZ-TESTOR, C. – BEHAR, J. – DAVINIS, M. – CONDE SALA, J. L.
– CASTILLO, J. A. – SALAMERO, M. – ALOMARl, E. – SEGARRA, S.
2010. Teachers' attitudes and beliefs about homosexuality. In The Spanish
journal of psychology, 13(1), pp. 138-55.

Slavonic Pedagogical Studies Journal, ISSN 1339-8660, Volume 5 Issue 1, February 2016
125
POLISH, R. 2009. Teritorijalni ustroj lokalne samouprave. 2015. Available
online: http://polis.iju.hr/lokalna/lokalna/terorg.html
RESMAN, M. 2003. Integracija/inkluzija med zamislijo in uresnicevanjem.
In Sodobna pedagogika, 54(posebna izdaja), pp. 64-83.
SAKSIDA, I. 1999. Bogastvo poetik in podob. In Otrok in knjiga, 47, pp.
12-24.
SAKSIDA, I. 2001. "Nesto necuveno": tabu teme u slovenskoj djecjoj
poeziji od narodne pjesme do danasnjih dana. V: Tabu teme u knjizevnosti
za djecu i mladez: strucni skup, Zagreb, 26. travanj 2001,  Zagreb:
Knjiznice grada Zagreb, Gradska knjiznica, Hrvatski centar za djecju
knjigu.
STEMBERGER, T. – CENCIC, M. 2015. Kaj poklicni zivljenjepisi
odkrivajo o prepletenosti poklica vzgojitelja in ustvarjalnosti? In Revija za
elementarno izobrazevanje, 8 (3), pp. 17-37.
Zakon o zivotnom partnerstvu osoba istog spola (NN 92/14) Available
online: http://www.zakon.hr/z/732/Zakon-o-%C5%BEivotnom-partnerstvu-
osoba-istog-spola
ZDRAVSTVENI/pre odgoj.com. 2013. Prva hrvatska gay slikovnica.
Available
online:
http://zdravstveniodgoj.com/news/prva-hrvatska-gay-
slikovnica.

prof. Anita Lečei
ass. prof. Tina Štemberger, PhD.
prof. Majda Cencič, PhD.
Faculty of Education
University of Primorska
Cankarjeva 5, 6000 Koper
Slovenia
anita.lecei@gmail.com
Tina.Stemberger@pef.upr.si
Majda.Cencic@pef.upr.si