Razvoj uspješnog periodičnog događanja: studija slučaja Adventa u Zagrebu

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Fran Pokasić

RAZVOJ USPJEŠNOG
PERIODIČNOG DOGAĐANJA:
STUDIJA SLUČAJA ADVENTA U
ZAGREBU

Diplomsko delo univerzitetnega študija

Mentor: doc. dr. Saša Zupan Korže

Brežice, september 2020

IZJAVA O AVTORSTVU IN ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE
ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študent-a/-ke: Fran Pokasić
Študijski program: diplomsko delo univerzitetnega študija
Naslov zaključnega dela: RAZVOJ USPJEŠNOG PERIODIČNOG DOGAĐANJA:
STUDIJA SLUČAJA ADVENTA U ZAGREBU
Mentor: doc. dr. Saša Zupan Korže

Podpisan-i/-a študent/-ka Fran Pokasić

izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a
ob pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;

izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih
del v zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a;

na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno
prenašam pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja
ter pravico ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem
seznanjen/-a, da bodo dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti
pod pogoji licence Creative Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano
indeksiranje preko spleta in obdelavo besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega
rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin; uporabnikom se dovoli reproduciranje brez
predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v najem in priobčitev javnosti samega
izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da navedejo avtorja in da ne gre za
komercialno uporabo;

dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej
izjavi, skupaj z objavo zaključnega dela;

izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega
dela, ki sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.

Uveljavljam permisivnejšo obliko licence Creative Commons: Kliknite ali tapnite tukaj,
če želite vnesti besedilo.

Datum in kraj: __________________
                Podpis študent-a/-ke:
____________________

ZAHVALA
Iskrena hvala mentorici doc. dr. Saši Zupan Korže za strukovnu pomoć, savjete i
usmjerenja pri pisanju završnog rada. Također, zahvaljujem se Turističkoj
zajednici grada Zagreba te svim organizatorima događanja, u sklopu Adventa u
Zagrebu, koji su nesebično podijelili svoja iskustva, mišljenja i stavove. Posebna
zahvala ide i mojoj obitelji koja me neprestano podupirala, tijekom pisanja
završnog rada.

RAZVOJ USPJEŠNOG PERIODIČNOG DOGAĐANJA:
STUDIJA SLUČAJA ADVENTA U ZAGREBU
Događanja su jedan od ključnih pokretača razvoja turizma na destinaciji.
Također, Advent ili Božićni sajam, zadnjih se godina prikazuje kao vrsta
događanja, koja predstavlja sve veći značaj za turističku destinaciju. Advent u
Zagrebu, posebno je uspješno događanje, što dokazuje činjenica da je tri puta
zaredom dobio nagradu za najbolji Božićni sajam u Europi. U teorijskom dijelu
završnog rada pojašnjene su tematike: značenje događanja za turizam, povijest
događanja, vrsta događanja, Advent ili Božićni sajam kao događanje i faktor koji
utječu na uspješnost događanja. Na temelju teorijskih spoznaja, oblikovali smo
empirijski dio istraživanja. Na početku empirijskog dijela rada, predstavili smo
povijesni prikaz razvoja Adventa u Zagrebu te smo se najviše usredotočili na
posljednjih deset godina. Zatim smo proveli intervjue s predstavnicom Turističke
zajednice grada Zagreba i organizatorima manjih događanja u sklopu Adventa u
Zagrebu. Pomoću navedenih intervjua, otkrili smo koji su faktori utjecali na uspjeh
Adventa u Zagrebu. Rezultati ovog istraživanja pokazuju da se Advent u Zagrebu
svake godine razvija sadržajno i prostorno te da se neprestano podiže kvaliteta
događanja. Također, kao neki od glavnih faktora uspješnosti Adventa u Zagrebu,
naglašeni su: izgradnja branda, snažna promocija, bogat i kvalitetan sadržaj,
unikatnost, suradnja i potpora partnera, dobra organizacija i kreativna ideja.
Ključne riječi: događanja, Advent, razvoj, Zagreb, faktori uspješnosti
THE DEVELOPMENT OF SUCCESSFUL PERIODIC
EVENT: CASE STUDY OF THE ADVENT IN ZAGREB
Events are one of the key drivers of tourism development in the destination. The
event that is becoming increasingly important for a tourist destination is Advent
or Christmas Fair, which has been introduced as a type of event in recent years.
Advent in Zagreb is a particularly successful event, as evidenced by the fact that
it has won the award for the best Christmas fair in Europe three times in a row.
In the theoretical part of the final paper, the following topics are elaborated: the
meaning of events for tourism, history of events, type of events, Advent or
Christmas Fair as an event and a factor influencing the success of the event.
Based on theoretical knowledge, we designed the empirical part of the research.
At the beginning of the empirical part of the paper, we presented a historical
overview of the development of Advent in Zagreb, and we focused mostly on the
last ten years. Subsequently, we conducted interviews with a representative of
the Zagreb Tourist Board and the organisers of smaller events as parts of Advent
in Zagreb. With the help of these interviews, we discovered what factors
influenced the success of Advent in Zagreb. The results of this research show
that Advent in Zagreb develops every year in terms of content and space, proving
the quality of events is continually improving. Therefore, we emphasised some of
the main factors of Advent's success in Zagreb, such as brand building, effective
promotion, rife and quality content, uniqueness, cooperation and support of
partners, good organisation and creative idea.

Key Words: events, Advent, development, Zagreb, success factors
UDK: 338.48:398.332.41(497.5 Zagreb)(043.2)

SADRŽAJ
1
UVOD .......................................................................................................... 1
1.1 Definicija ili opis problema ....................................................................... 1
1.2 Svrha i ciljevi završnog rada
.................................................................... 2
1.3 Istraživačka pitanja završnog rada .......................................................... 2
1.4 Pretpostavke i ograničenja završnog rada
............................................... 3
1.5 Predviđene metode završnog rada
.......................................................... 4
2
TEORIJSKA POLAZIŠTA
........................................................................... 5
2.1 Značenje događanja za turizam .............................................................. 5
2.2 Događanja tijekom povijesti
..................................................................... 6
2.3 Podjela događanja po vrsti i veličini
......................................................... 7
2.3.1
Hallmark događanja ................................................................................ 8
2.3.2
Odnos hallmark događanja i periodičnih događanja ...............................11
3
ADVENT ILI BOŽIĆNI SAJAM KAO HALLMARK DOGAĐANJE ........... 13
3.1 Spoznaje o adventu ili božićnom sajmu................................................. 13
3.2 Povijest advenata ili božićnih sajmova .................................................. 14
3.3 Advent u Europi
..................................................................................... 14
3.3.1
Advent u Strasbourgu ............................................................................14
3.3.2
Advent u Pragu ......................................................................................15
3.3.3
Advent u Beču
........................................................................................16
4
FAKTORI KOJI UTJEČU NA USPJEŠNOST DOGAĐANJA
................... 17
4.1 Definicija uspješnosti događanja ........................................................... 17
4.2 Upravljanje događanjima kao faktor uspješnosti ................................... 18
4.3 Uspješnost adventa ili božićnog sajma kao događanja ......................... 19
5
EMPIRIJSKI DIO ISTRAŽIVANJA
............................................................ 20
5.1 Dizajn istraživanja i istraživačka metodologija
....................................... 20
5.2 Hrvatska kao mjesto održavanja brojnih događanja .............................. 23
5.3 Zagreb kao područje održavanja događanja ......................................... 24
5.4 Rezultati istraživanja.............................................................................. 25
5.4.1
Povijesni pregled Adventa u Zagrebu
.....................................................25
5.4.1.1
Advent u Zagrebu do 2010. godine .................................................26
5.4.1.2
Advent u Zagrebu 2010. godine ......................................................26
5.4.1.3
Advent u Zagrebu 2011. godine ......................................................27
5.4.1.4
Advent u Zagrebu 2012. godine ......................................................28
5.4.1.5
Advent u Zagrebu 2013. godine ......................................................29
5.4.1.6
Advent u Zagrebu 2014. godine ......................................................29
5.4.1.7
Advent u Zagrebu 2015. godine ......................................................30

5.4.1.8
Advent u Zagrebu 2016. godine ......................................................31
5.4.1.9
Advent u Zagrebu 2017. godine ......................................................32
5.4.1.10
Advent u Zagrebu 2018. godine .....................................................32
5.4.1.11
Advent u Zagrebu 2019. godine .....................................................33
5.4.2
Ključni zaključci razvoja Adventa u Zagrebu od 2010. do 2019. godine
..34
5.4.3
Rezultati intervjua...................................................................................36
5.4.3.1
Intervju s predstavnicom TZGZ-a ....................................................36
5.4.3.2
Intervjui s organizatorima događanja u sklopu Adventa u Zagrebu
..38
6
ZAKLJUČAK
............................................................................................. 41
7
IZVORI I LITERATURA
............................................................................. 43

POPIS SLIKA
Slika 1: Logo Adventa u Zagrebu 2010. godine ............................................... 27
POPIS TABLICA
Tablica 1: Vrste utjecaja hallmark događanja na destinaciju
............................ 11
Tablica 2: Popis intervjuiranih kandidata
.......................................................... 22
Tablica 3: Događanja u Zagrebu 2019. godine po vrsti i godišnjem dobu
........ 24
Tablica 4: Najvažnije godine za razvoj Adventa u Zagrebu
.............................. 35
Tablica 5: Dolasci i noćenja u Zagrebu, u 12. mj., od 2010. do 2019. godine .. 36
POPIS KRATICA
TZGZ            Turistička zajednica grada Zagreba
HTZ               Hrvatska turistička zajednica
DZZS             Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske

1
1  UVOD
1.1 Definicija ili opis problema
Događanja odnosno eventi u današnje vrijeme jedan su od ključnih faktora u
turističkoj ponudi. Getz (2008, str. 403) je ustanovio da su događanja važan
pokretač turizma te da su istaknuta u razvojnim i marketinškim planovima većine
odredišta. Iz tog razloga su, u zadnjih 20 godina, događanja čest motiv brojnih
znanstvenih i stručnih istraživanja u turizmu. Jago, Chaplin, Brown, Mules i Ali
(2003, str. 4) istaknuli su kako je značajan element odnosa između događanja i
turizma način na koji se slike povezane s događanjem prenose u destinaciju i na
taj način ojačavaju, poboljšavaju ili mijenjaju imidž destinacije. Određene
destinacije međunarodno su prepoznate među širom masom ljudi, isključivo iz
razloga što se na njihovom području održavaju određena događanja koja imaju
velik značaj te visoku medijsku pokrivenost. Jayswal (2008, str. 252) opisuje da
su glavni elementi za organizaciju događanja mjesto, ciljana publika, mediji i
infrastruktura za događanja, pri čemu su mjesto i infrastruktura direktno povezani
s destinacijom na kojoj se događanje odvija. Događanja imaju sposobnost slanja
pozitivne slike destinacije i njene zajednice svijetu. U radu smo se fokusirali na
događanja koja posjeduju određen turistički značaj te su planski organizirana i
provedena.
Po vrsti, veličini, periodičnosti, ciljanom tržištu i vrijednosti Getz i Page (2016, str.
4) dijele događanja na: mega događanja, periodična hallmark događanja,
regionalna događanja i lokalna događanja.
S obzirom na to da smo se u radu usredotočili na događanje koje se može svrstati
u periodična hallmark događanja, u nastavku smo pobliže opisali njihove osobine
i značaj. Getz (2012, str. 50) se kod definiranja hallmark događanja usredotočio
na rječnik, prema kojemu riječ 'hallmark' označava simbol kvalitete ili
autentičnosti koja razdvaja određene proizvode od drugih. Definirao ga je kao
događanje koje se ponavlja i posjeduje značaj u smislu tradicije, atraktivnosti,
imidža ili publiciteta. Autor smatra da događanje omogućuje mjestu održavanja,
zajednici ili destinaciji konkurentsku prednost. S vremenom događanje i
destinacija mogu postati nerazdvojni.
Područje našeg istraživanja ograničeno je na Grad Zagreb. Prema najnovijim
objavljenim podacima Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske (2019),
Zagreb ima 804 507 stanovnika. Ta činjenica ga, osim toga da je glavni, čini i
najvećim gradom Republike Hrvatske. Picard i Robinson (2006, str. 119)
objašnjavaju da je tijekom devedesetih godina hrvatsko društvo bilo pod
utjecajem brojnih promjena koje su bile česte među većinom bivših europskih
socijalističkih zemalja, zbog prilagodbe na demokratske procese u političkom
sistemu, kao i prilagodbe na zapadni stil gospodarstva. Iz tih razloga devedesetih
se počinje organizirati sve više događanja diljem Republike Hrvatske, a najviše u
gradu Zagrebu.
Među brojnim događanjima koji se svake godine održavaju u Zagrebu jedno se
izdvaja po veličini, posjećenosti i utjecaju na turizam, a to je Advent u Zagrebu.
Baš zbog navedenih faktora i uspjeha koji doživljava iz godine u godinu, Advent

2
u Zagrebu  odabran je kao glavni predmet našeg istraživanja. Brida, Meleddu i
Tokarchuk (2017, str. 73) ističu da je advent kulturno i maloprodajno događanje
koje stvara uporabnu vrijednost, identificiranu kao rekreativnu vrijednost za
turiste te da je glavni razlog pohađanja adventa opuštanje, uživanje u božićnoj
atmosferi, provođenje vremena s obitelji i prijateljima te kušanje lokalnih
proizvoda. Jones (2014, str. 19) tvrdi da je bitno pratiti razvoj događanja iz godine
u godinu iz čega se može zaključiti razvija li se  događanje u dobrom smjeru,
koliko je održivo te koje smjernice treba pratiti u budućoj organizaciji.
Od osnutka 2010. godine do zadnjeg održanog Adventa u Zagrebu 2019. godine,
ovo je događanje u konstantnom dinamičnom razvoju te su svake godine
uvedene određene promjene kako bi se prilagodilo svjetskim trendovima i
potrebama tržišta. Važnost ovog događanja nalazi se i u spoznaji da ono ima
veliki utjecaj na smanjenje sezonalnosti hrvatskog turizma. Uspjeh Adventa u
Zagrebu potvrđuje činjenica da je tri puta za redom bio proglašen najboljim
božićnim sajmom u Europi (European Best Destinations, b. d.).
Međutim, u literaturi ne postoji konkretan i sistematičan prikaz njegovog
povijesnog razvoja. Zbog njegovog utjecaja na turizam grada Zagreba smatramo
da postoji potreba za sastavljanjem takvog rada te da bi tom području trebalo biti
posvećeno više pažnje.
Rezultati ovog istraživanja poslužit će Turističkoj zajednici grada Zagreba kao
odlična osnova za buduće prezentacije i edukacije. Također, rezultati će biti
korisni i drugim turističkim zajednicama koje planiraju pokretanje sličnog
turističkog proizvoda te im ovaj rad može poslužiti kao primjer dobre prakse.
1.2
Svrha i ciljevi završnog rada
Svrha je rada predstaviti razvoj Adventa u Zagrebu kao periodičnog događanja
te utvrditi koji su faktori utjecali na njegov uspjeh. S obzirom na nedostatak
prikaza razvoja Adventa u Zagrebu, svrha je ovog rada sastaviti upravo takav
prikaz koji će biti koristan za više subjekata. Ovaj rad poslužit će organizatorima
događanja kao sistematičan prikaz njihovog dosadašnjeg rada i kao osnova
budućim istraživanjima.
Kao ključne ciljeve ovog rada izdvojili smo:
 Utvrđivanje stajališta relevantnih autora o razvoju događanja i advenata u
svijetu.
 Istraživanje
Adventa
u
Zagrebu
kao
periodičnog
događaja
te
predstavljanje razvoja Adventa u Zagrebu.
 Istraživanje faktora koji stoje iza uspjeha Adventa u Zagrebu.
1.3
Istraživačka pitanja završnog rada
U radu smo postavili dva ključna istraživačka pitanja:
1. Kako se od svog osnutka 2010. godine do 2019. godine razvijao Advent u
Zagrebu?

3
Odgovor na ovo pitanje važan je za istraživanje jer nam otkriva podatke i načine
na koji se događanje razvijalo u navedenom razdoblju. Također, pomoću
odgovora na postavljeno istraživačko pitanje otkrili smo ključne prekretnice u
njegovom razvoju i širenju. Slično istraživačko pitanje postavila je Zupan Korže
(2017, str. 10) istražujući razvoj događanja u Ljubljani.
2. Koji su faktori najviše utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu?
Cserháti i Szabó (2014, str. 614) utvrdili su da čimbenici uspjeha projekta
zahtijevaju posebnu i trajnu pažnju kako bi zajamčili veliku vjerojatnost uspjeha
projekta; inače, ako se ti čimbenici ne bi uzimali ozbiljno, to bi moglo pridonijeti
neuspjehu projekta. Odgovor na ovo istraživačko pitanje važan je za naše
istraživanje jer nam otkriva koji faktori daju događanju konkurentnu prednost te
zbog kojih je faktora Advent u Zagrebu dobio brojne nagrade i priznanja.
1.4
Pretpostavke i ograničenja završnog rada
Pretpostavili smo da će se Advent u Zagrebu, kao i kompletan zagrebački
turizam, nastaviti razvijati, graditi te unaprjeđivati. S obzirom na uspjeh
događanja, o kojem svjedoče brojne nagrade, pretpostavili smo da Advent u
Zagrebu ima vrlo povoljan i pozitivan utjecaj na turizam grada Zagreba. Također,
pretpostavili smo da će interes za njega nastaviti rasti iz godine u godinu te da
će brojne turističke zajednice koristiti upravo to događanje kao smjernicu u
organizaciji sličnih turističkih proizvoda. Za uspješnu provedbu ovog istraživanja
ključno je prikupiti potrebne podatke. Pretpostavili smo da ćemo ih uspješno
dobiti predviđenim metodama.
U ovom radu suočavamo se s nekoliko ograničenja. Ograničenja postoje u
korištenju sekundarnih podataka, odnosno u neažuriranim podacima određenih
internetskih stranica, kao i poteškoćama u pristupu i pronalaženju određenih
statističkih podataka. Unatoč tome što faktori koji utječu na uspješnost događanja
predstavljaju važno teorijsko polazište, oni nisu dovoljno zastupljeni u literaturi te
nije provedeno dovoljno istraživanja o njima. Također, postoje praznine u
istraživanju pojedinih povijesnih činjenica te podaci nisu potpuni za svaku godinu.
Advent nije često područje istraživanja te je broj postojećih istraživanja vrlo
ograničen. Kod prikupljanja primarnih podataka, ograničenja su u tome što je broj
mogućih kandidata za intervju limitiran. Odaziv mogućih kandidata za intervju je
upitan. Postoji mogućnost za nepripremljenost kandidata, zbog čega odgovori na
pitanja mogu biti nepotpuni. Također, zbog činjenice da je samo jedan ispitanik
iz javnog sektora, odnosno Turističke zajednice grada Zagreba, dok su ostali
ispitanici iz privatnog sektora te su zaduženi samo za jedan dio Adventa u
Zagrebu postoji mogućnost subjektivnosti odgovora. Zbog upotrebe metode
nestrukturiranih intervjua te vođenja razgovora, u skladu s teorijskim polazištima,
postoji mogućnost sugestibilnosti odgovora. Geografsko ograničenje nalazi se u
činjenici da je istraživanje ograničeno na grad Zagreb. Kao posljednje
ograničenje navodimo da je zbog pandemije, koja je nastala u vrijeme pisanja
završnog rada, upitan daljnji razvoj događanja te njegova organizacija u 2020.
godini. Način održavanja intervjua je upitan zbog pandemije i epidemioloških
mjera.

4
Ograničenja ćemo riješiti tako što ćemo istraživati dosadašnji razvoj Adventa te
ćemo pronaći sve potrebne podatke na arhivskim stranicama Turističke zajednice
grada Zagreba, kao i u stranoj literaturi koja se bavila istraživanjem sličnog
problema. Kontakt s kandidatima za intervjue bit će uspostavljen dovoljno rano
te će kandidati unaprijed biti upoznati s problemom istraživanja kako bi se
prikladno pripremili za intervju. Intervjue ćemo zbog epidemioloških mjera
provesti na daljinu. Također, u razgovoru s kandidatima bit će izbjegnuta pitanja
na koja kandidati mogu dati subjektivne odgovore.
1.5
Predviđene metode završnog rada
U teorijskom i empirijskom dijelu rada koristimo metode, koje najbolje pristaju
svrsi i ciljevima rada.
U teorijskom dijelu rada koristili smo metode deskripcije i kompilacije. Metoda
deskripcije postupak je jednostavnog opisivanja ili očitavanja činjenica, procesa i
predmeta u prirodi i društvu te njihovih empirijskih potvrđivanja odnosa i veza, ali
bez znanstvenog tumačenja i objašnjavanja, a metoda kompilacije postupak je
preuzimanja tuđih rezultata znanstvenoistraživačkog rada, odnosno tuđih
opažanja, stavova, zaključaka i spoznaja (Sveučilište u Zadru, b. d.). Korištenjem
ovih dviju metoda prikupit ćemo sekundarne podatke i temeljito prikazati pojmove
kao što su događanja, periodična događanja, hallmark događanja, advent i slično.
Heaton (2008, str. 41) smatra sekundarne podatke iznimno važnima jer mogu
poslužiti kao osnova za daljnje istraživanje.
Empirijski dio ovog rada podijeljen je u tri faze. Najprije smo metodom analize
sadržaja predstavili događanja u Republici Hrvatskoj i gradu Zagrebu, kako bi
bolje razumjeli istraživačku okolinu. Metoda kojom smo došli do odgovora na prvo
istraživačko pitanje metoda je arhivskog istraživanja. Pomoću te metode prikupili
smo sekundarne arhivske podatke o Adventu u Zagrebu kako bi sistematički
prikazali njegov razvoj kroz godine. Pri analiziranju dokumenata vezanih uz
razvoj Adventa u Zagrebu korištena je metoda analize sadržaja pomoću koje smo
također prikupili sekundarne podatke. Downe-Wamboltd (2009, str. 314) navodi
da je metoda analize sadržaja istraživačka metoda koja omogućuje sustavnim i
objektivnim sredstvima izvođenje valjanih zaključaka iz usmenih, vizualnih ili
pismenih podataka kako bi se opisali i kvantificirali specifični fenomeni. Ove dvije
metode omogućile su nam sastavljanje povijesnog prikaza Adventa u Zagrebu
(od 2010. do 2019. godine) te njegova razvoja koji je predstavljen kronološki,
metodom opisa te u tabličnom obliku. S obzirom na to da je ovo istraživanje
kvalitativno, odnosno proučava se samo jedan subjekt, za dobivanje odgovora
na drugo istraživačko pitanje korištena je metoda nestrukturiranih intervjua u
kombinaciji s polustrukturiranim intervjuima. U radu smo intervjuirali osobe koje
smatramo ključnima za razvoj Adventa u Zagrebu. S obzirom na mali broj
relevantnih kandidata, kroz intervju s predstavnikom TZGZ-a utvrdili smo ostale
potencijalne ispitanike. Predstavili smo i analizirali podatke dobivene kroz
nestrukturirane intervjue metodom deskripcije. Podaci su poslužili kao nadopuna
prikaza razvoja Adventa u Zagrebu.
U zaključku smo napravili sintezu svih nalaza istraživanja.

5
2 TEORIJSKA POLAZIŠTA
S porastom broja događanja na globalnoj razini, raste i broj istraživanja, kao i
javnog zanimanja za područje događanja, njihovog utjecaja i menadžmenta.
Cavagnaro, Postma i Nesse (2012, str. 199) ističu da je rast događanja, po
veličini i njihovoj brojnosti, učinio njihov utjecaj na turizam te na svakodnevni život
vidljivim i da je podigao pitanje odgovornosti pozitivnih i negativnih posljedica
njihova održavanja.
Ovo poglavlje govori o događanjima kao profesionalnoj praksi u turizmu. Osvrnuli
smo se na njihovu povijest i upravljanje događanjima. Također, naveli smo i
objasnili faktore koji utječu na uspjeh događanja. Također smo definirali pojmove
hallmark događanja i periodičnost, kategorije pod koje spada predmet
istraživanja - Advent u Zagrebu.
2.1 Značenje događanja za turizam
Riječ događanje ili 'event' može imati više značenja te se upotrebljava u više
grana znanosti, kao i u različitim aspektima života. Događanje je najlakše opisati
kao nešto što se dogodilo te posjeduje određenu važnost za naš život
(Cambridge Dictionary, b. d.).
Važnost događanja za turizam je u tome što su ona sama po sebi faktor koji
privlači turiste da dođu na određenu destinaciju te potroše novac. Perna i
Custódio (2008, str. 6) ističu da unutar dinamike rasta turističke industrije, koja
trenutno predstavlja četvrtu najveću industriju na svijetu u pogledu izvoza,
događanja djeluju kao katalizatori za privlačenje posjetitelja, stvaratelji imidža
destinacije te alat za pozicioniranje odredišta na tržištu i pružanje konkurentskih
prednosti.
Svjetska industrija događanja doživjela je potpuni procvat tijekom devedesetih
godina. Visoki rast prihoda, informiranost kupaca te sve veća konkurencija
natjerale su ovu industriju da održava visoku efektivnost kako bi zajamčila održivi
razvoj i dodatni rast u budućnosti. Potreba za menadžmentom i edukacijom
postaje neophodna s obzirom na sve veću količinu zaposlenih na ovom području.
Oko ovog sektora turizma razvila se nova industrija te su političari i poduzetnici
shvatili važnost globalnog interesa za događanja. Ponekad je određeno
događanje toliko važno za destinaciju da se cjelokupan imidž destinacije može
promijeniti njegovim uspjehom ili neuspjehom (Brown i James, 2004, str. 53).
Međunarodni dolasci turista na globalnoj razini porasli su za 4% u 2019. godini i
dosegli 1,5 milijardi. Također, turistička industrija direktno je generirala 2900
milijardi američkih dolara, dok je iznos koji je turistička industrija indirektno
generirala u svjetsko gospodarstvo 9250 milijardi američkih dolara (UNWTO,
2020).
U 2019. godini industrija događanja generirala je čak 1350 milijardi američkih
dolara, a pretpostavlja se da bi u 2026. godini trebala generirati 2330 milijardi
američkih dolara, pri čemu je očigledan nagli rast iz godine u godinu (Allied

6
Marker Research, b. d.). Prema navedenim podacima možemo izračunati da je
14,6% ukupnih prihoda turističke industrije 2019. godine činila industrija
događanja. S obzirom na velik udio u ukupnom prihodu i ogromnim iznosima koji
se ostvaruju svake godine, možemo zaključiti da industrija događanja igra bitnu
ulogu u modernom turizmu te da definitivno zaslužuje više pažnje, kao i veći broj
znanstvenih istraživanja. U nastavku je prikazan razvoj događanja tijekom
povijesti.
2.2 Događanja tijekom povijesti
Mair (2009, str. 3) zaključuje da događanja igraju važnu ulogu u ljudskom životu
već tisućama godina. Tijekom povijesti ljudi su imali potrebu obilježiti određene
datume ceremonijama i slavljima. Goldblatt (1990, str. 1) je čak smatrao da je
ljudska potreba za slavljem potencijalno važnija za održavanje zdravlja ljudskog
duha od fizičkih potreba za hranom, odjećom i skloništem. Li, Luo i Deng (2007,
str. 3) ističu da je prvo događanje koje je privuklo velik broj turista te imalo
određen kredibilitet na globalnoj razini prve Olimpijske igre održane 776. prije
Krista u Ateni. Olimpijske igre vrlo brzo postale su cijenjene u većini država
svijeta, kao ne samo sportsko događanje, već i oruđe za promociju mira,
razumijevanja i prijateljstva među ljudima. Upravo ti faktori pomogli su
Olimpijskim igrama da postanu najduže održavan periodički događaj na svijetu
koji broji desetke milijuna posjetitelja pri svakom održavanju.
S obzirom na to da su događanja praksa koja je ljudima poznata već tisućama
godina, njihova forma, cilj i svrha konstantno se mijenjaju i prilagođavaju svakom
razdoblju. Predmoderna događanja i festivali uglavnom su bili povezani s
lokalnim vjerovanjima i sjećanjima. Teme su se temeljile na vjerskim običajima,
poljoprivrednoj praksi i obnavljanju povijesnih događaja koji su odražavali povijest
određene destinacije i tradicionalnu kulturu. Takvi tradicionalni festivali nose
sakralna značenja i mogu se nazvati 'dramatičnom prezentacijom kulturnih
simbola'. Autentičnost, koja označava lokalni identitet te predstavlja centralni
element predmodernih događanja, postignuta je kroz stroga pravila o članstvu,
sudjelovanju, kostimima, oblačenju i ritualima (Ma i Lew, 2012, str. 18).
Antička Grčka smatra se kolijevkom događanja kakva poznajemo danas. Mnogi
moderni znanstvenici smatraju da su grčki vođe koristili organizaciju događanja,
obreda i festivala kao oružje za manipulaciju građanima. Valavanis (2004, str. 14)
je smatrao da su događanja u Antičkoj Grčkoj bila komentari trenutnog
društvenog stanja, dinamike života i odnosa Grka s vanjskim svijetom. Njima se
poticao dijalog između različitih društvenih klasa te su bili najbolja mjesta za
političku manipulaciju. Unatoč tome, autor ističe da su postojale i iznimke te da
događanja nisu bila čista politička propaganda, već da su ona poticala
dvosmjernu komunikaciju te razmjenu mišljenja između vlasti i građana.
Diskutirajući o povijesti događanja, važno je spomenuti događanja koja su
oblikovala događanja kakva poznajemo danas. Jedno od tih događanja je Prvi
Nicejski sabor, održan u Niceji, na području današnje Turske, 325. godine.
Organizirao ga je car Konstantin I. Veliki s ciljem razrješavanja neslaganja u
Aleksandrijskoj crkvi. Ovaj sabor bio je prvi ekumenski crkveni sabor te samim
time i prvo veliko događanje vezano uz Crkvu i njezinu povijest. Na saboru je

7
sudjelovalo 1800 biskupa Katoličke crkve te 250 do 320 saborskih otaca
(Henderson i Kirkpatrick, 2016, str. 4).
S obzirom na to da je srednji vijek poznat kao mračno doba čovječanstva, za
vrijeme njegovog trajanja nisu organizirana značajna događanja. Međutim, važna
prekretnica u povijesti kulturnih događanja bio je život jednog od najvećih pisaca
u ljudskoj povijesti, Williama Shakespearea. Njegove drame u poznatom
britanskom kazalištu Globe privlačile su zaljubljenike u književnost iz cijele Velike
Britanije. Događanja, poznatija kao Shakespeareovske večeri, postala su
popularna okupljališta društvene elite te su osim kazališnih predstava bila i mjesto
na kojem se družilo i raspravljalo o važnim životnim, političkim i filozofskim
pitanjima tog vremena (Tulloch, 2009, str. 4).
U 19. stoljeću dolazi do pojave svjetskih sajmova koji predstavljaju najveća
socijalna događanja tog doba. S obzirom na njihove ogromne brojke
posjećenosti, koje su daleko premašile doseg svih ostalih događanja, povijesni
značaj međunarodnih izložbi teško je procijeniti. Od otvaranja Velike izložbe
industrijskih djela svih naroda u Londonu 1851. godine periodično su se
održavale velike izložbe u gotovo svim većim svjetskim gradovima. Cilj je bio
predstaviti međunarodnoj publici što vjerodostojniju minijaturnu verziju svijeta na
ograničeno vrijeme te na jasno definiranoj lokaciji koja se mijenjala svake godine.
Na ovim sajmovima, predstavljena su neka od najvažnijih građevinskih
postignuća u povijesti čovječanstva, kao što su Crystal Palace u Londonu, prvi
Ferrisov kotač u Chicagu te Eiffelov toranj u Parizu. Od početka 20. stoljeća
utjecaj i popularnost svjetskih sajmova, u ovom obliku, naglo je pao te su se
počela organizirati događanja u drugačijoj formi (Moser, 2004, str. 548-552).
Vrlo važan trenutak u povijesti političkih događanja bila je Konferencija u Jalti,
održana 4. veljače 1945. godine. Navedena konferencija predstavljala je
najvažniji mirovni sastanak u povijesti čovječanstva na kojem su se sastali
predstavnici Sjedinjenih Američkih Država, Velike Britanije i Sovjetskog Saveza.
Cilj Konferencije u Jalti bila je podjela svjetskog teritorija nakon Drugog svjetskog
rata (Stettinius Jr, 2017, str. 1).
Do 1960-ih godina razvoj događanja tekao je usporenim tempom. Tek 1960-ih
dolazi do naglog razvoja događanja i njihove sve veće komercijalizacije. Ona
događanja, s dugom poviješću, ponovno su bila otkrivena, dok su neka potpuno
nova bila stvorena, često kao odgovor na socijalna, politička, demografska i
ekonomska pitanja (Picard i Robinson, 2006, str. 2).
2.3 Podjela događanja po vrsti i veličini
U literaturi različiti autori pokušavaju podijeliti događanja po različitim
kategorijama. Međutim, najčešće i najrelevantnije podjele događanju su podjela
po vrsti događanja i podjela po veličini događanja. Različiti autori daju mišljenja i
stavove o podjelama i opisuju njihova značenja (Tara Lunga, 2012, str. 759).
Getz (2013, str. 12) je podijelio događanja po veličini na četiri kategorije: mala
događanja, velika događanja, hallmark događanja i mega događanja. Prema
autoru, veličina predstavlja sekundarni kriterij u klasifikaciji događanja. Mala
događanja su sva planirana događanja stvorena da dobiju određene rezultate,

8
kao što su ekonomski, kulturni, društveni i okolišni rezultati. Za razliku od malih
događanja, velika su događanja javna te uključuju cijelu zajednicu i imaju snažan
utjecaj i poštuju posebna pravila. Autor smatra da hallmark događanja i mega
događanja imaju bliske definicije te da su obje vrste događanja velike i da
posjeduju visok značaj za destinaciju, ali da je glavna razlika među njima
prostorna dimenzija.
Dwyer i Jago (2012, str. 162) razradili su model na kojem se temelje kriteriji
veličine i razmjera. Oni uzimaju u obzir odnose između različitih vrsta događaja:
neplaniranih i planiranih, malih i velikih te hallmark i mega. Prema autorima,
kriteriji kojima se mala i velika događanja razlikuju od hallmark i mega događanja
su: status, veličina, medijska pokrivenost, politički značaj, utjecaj na destinaciju i
ekonomski rezultat.
Što se tiče druge podjele, one prema vrsti, većina relevantnih autora kao što su
Getz (2013, str. 13), Dwyer i Jago (2012, str. 165) te Jago i Shaw (1998, str. 22)
slažu se u podjeli događanja prema vrsti te ih dijele na:
 kulturna događanja
 politička događanja
 umjetnička događanja
 poslovna, komercijalna i korporativna događanja
 sportska događanja
 zabavna i rekreativna događanja
 privatna i socijalna događanja.
2.3.1 Hallmark događanja
Frost (2012, str. 77) navodi da se u mnogim europskim gradovima već godinama
organiziraju kulturna događanja s velikom turističkom važnošću koja se zbog
svog statusa, popularnosti i utjecaja na destinaciju mogu nazvati hallmark
događanja. Ritchie, Brent i Geoffrey (2003, str. 119) proučavali su božićni sajam
u Quebecu te su ga, otkrivši njegove najvažnije karakteristike, definirali kao
hallmark događanje. Zbog gore navedenih faktora te sličnosti Adventa u Zagrebu
i Božićnog sajma u Quebecu, ovo istraživanje gleda na Advent u Zagrebu kao
hallmark događanje.
Različiti autori pokušali su definirati hallmark događanja te odrediti koja su načela
i kriteriji koji ih određuju te razlikuju od ostalih vrsta događanja. Chalkley i Essex
(1999, str. 370) upućuju na to da su hallmark događanja ona događanja koja
imaju sposobnost fokusirati pozornost šire mase ljudi na područje domaćina
događanja. Spomenuta šira masa ljudi može biti na državnoj ili međunarodnoj
razini, a područje događanja najčešće se promatra kao određeni grad. Getz,
Svensson i Peterssen (2012, str. 52) odredili su tri načela koja definiraju hallmark
događanja.
1. Hallmark događanje odnosi se na funkciju događanja u postizanju skupa
ciljeva koji koristi turizmu i zajednici domaćina, naprimjer: privlačenje
turista, stvaranje i poboljšanje pozitivne slike destinacija i pružanje
višestrukih pogodnosti stanovnicima.

9
2. S vremenom hallmark događanje, kao turistička atrakcija, postaje
institucija i njegova trajnost uzima se zdravo za gotovo. Njegove tradicije
generiraju jači osjećaj za zajednicu i identitet mjesta. Događanje i imidž
destinacije postaju neraskidivo povezani.
3. Hallmark događanja mogu postojati i u kontekstu društvenih svjetova i za
grupe od posebnog interesa, kao ikone turističke atrakcije koje olakšavaju
izgradnju identiteta.
Najstariji oblik hallmark događanja bili su svjetski sajmovi čiji je glavni cilj bio
privući pažnju na određenu urbanu destinaciju, najčešće zbog određene
relevantnosti koju je ta destinacija posjedovala u nekom razdoblju. Također,
običaj je bio da tema događanja bude prezentirana određenim simbolom u formi
skulpture ili građevine. Najbolji primjer za ovo je Eiffelov toranj koji je sagrađen
1889. godine za potrebe Svjetskog sajma u Parizu (Getz, Svensson, Peterssen i
Gunnervall, 2012, str. 49).
Sljedeći su oblik hallmark događanja unikatni karnevali i festivali. Za razliku od
svjetskih sajmova, karnevali i festivali najčešće svake godine ponavljaju svoj
program, čime razvijaju svoj karakter i reputaciju tijekom vremena. Najpoznatiji
primjer ovakvog događanja je Oktoberfest u Münchenu (Getz, Svensson,
Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 50).
Treći oblik hallmark događanja velika su sportska događanja. Međutim, s obzirom
na široku zastupljenost sporta u današnje vrijeme, teško je definirati koja sportska
događanja spadaju u hallmark kategoriju. Neki od primjera sportskih događanja
koja se bez veće dvojbe mogu svrstati u tu kategoriju su Wimbledon, Bostonski
maraton i Tour de France. Ova su događanja uspješno stvorila unikatnost i
tradiciju, osobine koje svake godine privlače nove posjetitelje iz cijelog svijeta,
kao i one najvjernije koji se konstantno vraćaju posjetiti svoja najdraža događanja
(Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 51).
Kategorija kulturnih i religijskih događanja uključuje raznoliku kolekciju aktivnosti
koje se održavaju iz uglavnom nekomercijalnih razloga, ali pružaju važan
doprinos turističkoj industriji određene regije. Većina ovih događanja nije od
samog početka bila organizirana u svrhu turizma, međutim tijekom godina počele
su se pokazivati pozitivne posljedice turističkog zanimanja za njih. Primjer
ovakvih događanja predstavlja Predstava Pasije u Oberammergau koja je u
početku organizirana kao isključivo religiozno događanje, no s godinama dobiva
na turističkom značaju (Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 52).
Slična situacija je i s kategorijom povijesnih obljetnica koje se održavaju u
određenim gradovima, regijama i državama. Ove obljetnice mogu se obilježiti i
samo među lokalnom skupinom ljudi, ali su namjerno promovirane među širom
masom zbog turističkih razloga. Ovdje veliku ulogu igra politika koja odobrava i
potiče slavlje sličnih obljetnica (Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012,
str. 53).
Zadnji oblik ili kategorija hallmark događanja velika su politička događanja. Iako
su ova događanja po svojoj prirodi ceremonijalna, ona u početku nisu bila
zamišljena kao nešto što bi privlačilo turiste. Unatoč tome, zbog velike promocije
u medijima, među ljudima se budi interes za posjet sličnim događanjima. Najbolji

10
je primjer ovakvog događanja Inauguracija predsjednika Sjedinjenih Američkih
Država čije održavanje budi interes cijeloga svijeta te privlači brojne posjetitelje
(Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 54).
Hallmark događanja u svojoj srži imaju velik utjecaj na destinaciju u kojoj se
održavaju. Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall (2012, str. 58-63) taj su
utjecaj podijelili u šest kategorija te opisali pozitivne i negativne strane svake.
Navedene vrste utjecaja te njihove osobine prikazane su u tablici 1.

11
Tablica 1: Vrste utjecaja hallmark događanja na destinaciju
Vrsta utjecaja
Pozitivne strane
Negativne strane
Ekonomski utjecaj

povećanje prihoda

stvaranje novih
radnih mjesta

povećanje cijena
tijekom događanja

porast cijena
nekretnina
Turistički ili komercijalni utjecaj

povećanje svijesti o
regiji kao turističkoj
destinaciji

povećan interes
potencijalnih
investitora u
komercijalne
aktivnosti regije

akvizicija loše
reputacije kao rezultat
neadekvatnih
sadržaja

loša reakcija
postojećih turističkih
tvrtki zbog pojave
prevelike konkurencije
Fizički i ekološki utjecaj

izgradnja nove i
unaprjeđenje
postojeće
infrastrukture

zagađenje prirode

prevelik broj ljudi na
jednom mjestu
Sociokulturni utjecaj

povećanje lokalnog
interesa i
sudjelovanja u
aktivnostima
povezanima s
događanjem

očuvanje
tradicionalnih
vrijednosti i kulture

komercijalizacija
aktivnosti koje mogu
biti privatne ili osobne
naravni

modifikacija
tradicionalnih osobina
događanja kako bi se
prilagodilo turistima
Psihološki utjecaj

povećanje lokalnog
ponosa i duha
zajednice

povećanje
svjesnosti o
percepciji turista
(kako turisti vide
lokalnu zajednicu)

sklonost prema
obrambenim
stavovima o regiji
domaćina

velika mogućnost
neshvaćanja koja
dovodi do sukoba
između lokalnog
stanovništva i turista
Politički utjecaj

poboljšana
međunarodna
prepoznatost regije
i njezinih vrijednosti

širenje političkih
vrijednosti vlade i
naroda

ekonomska
ugroženost lokalne
populacije u svrhu
zadovoljavanja
političkih ambicija

iskrivljenje pravih
vrijednosti događanja
u svrhu promicanja
političke propagande
Izvor: Getz, Svensson, Peterssen i Gunnervall, 2012, str. 58-63
2.3.2 Odnos hallmark događanja i periodičnih događanja
Diskutirajući o hallmark događanjima, važno je pojasniti razlike i sličnosti između
hallmark događanja i periodičkih događanja. Hallmark događanja periodična su
događanja vezana uz neko određeno mjesto. Međutim, ne posjeduju sva

12
periodička događanja koja su vezana uz destinaciju dovoljan značaj i potencijal
da omoguće destinaciji da dođe do svojih dugoročnih ciljeva povećane
privlačnosti, imidža i brandiranja, te se ne mogu nazivati hallmark događanjima.
Također, određena događanja održavaju se periodično, ali nisu vezana za jednu
specifičnu destinaciju te se ne mogu svrstati u kategoriju hallmark događanja.
Naprimjer, Svjetsko prvenstvo u nogometu je periodično jer se održava svake 4
godine, međutim ne posjeduje osobine hallmark događanja s obzirom na to da
se svaki put održava na različitoj destinaciji. S druge strane, tenisko natjecanje
Wimbledon održava se svake godine na istoj lokaciji te spada u kategoriju
hallmark događanja (Nordvall, 2016, str. 445).
Getz (2013, str. 15) je dao najrelevantniju definiciju periodičnih događanja prema
kojoj su ona vrsta planiranih događaja koja se događaju redovito (naprimjer:
svake godine, svake druge godine ili u bilo kojem drugom vremenskom intervalu)
te se mogu održati uvijek na istoj lokaciji ili na različitim lokacijama svaki put kada
se događanje organizira.
Važnost periodičkih događanja za destinaciju objasnio je Teigland (1999, str.
306) koji u svom istraživanju ukazuje da periodička događanja koja se svaki put
održavaju na istoj destinaciji, poput velikog broja festivala, mogu stvoriti nekoliko
valova razvoja koji jedan drugog ojačavaju kroz proces difuzije. Jedan od razloga
za održivi razvoj takvih događanja je to što se područje okupljanja turista širi, kako
se svjesnost o događanju i njegov kredibilitet povećavaju te se šire na sve veće
područje tijekom dužeg vremenskog perioda. Upravo ta periodičnost, svjesnost i
kredibilitet koje događanje s vremenom može steći daju mu preduvjete da se
može nazivati hallmark događanjem.

13
3 ADVENT ILI BOŽIĆNI SAJAM KAO HALLMARK
DOGAĐANJE
Ovo poglavlje govori o adventu ili božićnom sajmu kao događanju koje posjeduje
određeni značaj za turizam, gospodarstvo i domaće stanovništvo. Predstavili smo
povijest advenata, odnosno božićnih sajmova, te opisali funkciju i formu advenata
u Europi i pojedinim europskim gradovima koji predstavljaju konkurenciju
predmetu istraživanja, Adventu u Zagrebu.
3.1 Spoznaje o adventu ili božićnom sajmu
Božićni sajam ili advent ulični je sajam sa štandovima na kojima se prodaju
božićni ukrasi, domaća tradicionalna hrana i piće, obrtnički proizvodi, igračke i
ostali lokalni tradicionalni proizvodi vezani uz Božić. Božićni sajam nije samo
prilika za kupovinu, već i doživljaj za cijelu obitelj zbog posebne dekoracije
mjesta, prilagođene božićnoj atmosferi, glazbi, izvedbama i drugim značajkama
kojima je cilj stvaranje božićne atmosfere (Brida, Meleddu i Tokarchuk, 2017, str.
67).
S obzirom na značaj koji ova vrsta događanja pruža destinaciji, ona se pojavljuju
kao predmet pojedinih stručnih istraživanja. Akademska istraživanja božićnih
sajmova obuhvatila su nekoliko aspekata povezanih s ovom vrstom događanja.
Jedna je od glavnih tema istraživanje vezano za božićne sajmove proučavanje
autentičnosti događanja. Casteran i Roederer (2013, str. 160) utvrdili su da će
posjetitelji koji božićni sajam doživljavaju kao autentičan vjerojatno ponoviti svoj
posjet događanju, čime će povezati uočenu autentičnost božićnog sajma s
njegovom financijskom vrijednošću. Osim pitanja autentičnosti, čest motiv
istraživanja vezanih za božićne sajmove je i pitanje motivacije potrošača. Brida,
Disegna i Osti (2012, str. 11355) u svome su istraživanju otkrili da su božićni
sajmovi vrsta događanja koja ne pruža vrijednost samo za proizvođača, već i za
potrošača. Najčešće motivacije za posjet božićnom sajmu su opuštanje, uživanje
u božićnoj atmosferi, provođenje vremena s obitelji i prijateljima te kušanje
lokalnih proizvoda. Zanimljiva je činjenica da su kupovanje i potrošnja tek
sekundarna motivacija turista, što se tiče božićnih sajmova. Baš iz tog razloga,
te zbog sve veće važnosti božićnih sajmova u turističkoj ponudi destinacije, sve
više istraživanja proučava božićni sajam kao atrakciju širokog opsega, a ne samo
atrakciju za potrošnju novca.
Istraživanjem segmentacije tržišta adventa u Meranu, Brida, Disegna i Scuderi
(2014, str. 4551) podijelili su posjetitelje božićnih sajmova na:
1. poslovne ljude
2. obožavatelje Božićne tradicije
3. obične turiste.
Isti ispitanici naveli su kako su im glavni razlozi za posjet adventu kušanje lokalne
hrane, doživljaj božićne atmosfere i posjet centru grada (Brida, Disegna i Scuderi,
2014, str. 4547).

14
3.2 Povijest advenata ili božićnih sajmova
Prethodnica božićnog sajma kakvog poznajemo danas bio je bečki sajam u
srednjem vijeku. Prvi je put zabilježen 1298. godine kada su građani dobili
dopuštenje da koriste Krippenmarkt, bečki trg, za vrijeme adventa. Zimske ulične
tržnice na otvorenom bile su konkretnije povezane s Božićem u Njemačkoj, s tim
da se prvi božićni sajam u Njemačkoj dogodio stoljeće kasnije, 1384. Održao se
u istočnom gradu Bautzen, u pokrajini Saskoj. Ti rani sajmovi započeli su samo
prodajom mesa, no kako su se razvijali, tako su nudili mogućnost posjetiteljima
da obavljaju razne svakodnevne kupnje, a na kraju da kupuju i sezonske
poslastice i ukrase. Osim kupovine, rani sajmovi bili su popraćeni plesom,
pjevanjem i predstavama razne vrste (The Guardian, 2014).
Božićni sajmovi dobili su velik poticaj u 16. stoljeću kada su učenja njemačkog
protestantskog reformatora Martina Luthera sugerirala da je Kristovo rođenje
prikladniji dan darivanja od dana drugih svetaca. Crkve, koje su izvorno poticale
održavanje sajmova u blizini, kako bi privukle više ljudi da prisustvuju obredima,
ubrzo su se našle u konkurenciji protiv vlastitog proizvoda. Tada se počela
provoditi praksa kupovine božićnih poklona te su svečane tržnice dobile na
popularnosti (The Guardian, 2014).
3.3 Advent u Europi
S obzirom da advent najdužu povijest vuče iz Europe, logična je činjenica da se
najveći broj božićnih sajmova organizira upravo u Europi. Osim što ih je najviše,
europski sajmovi su i najkvalitetniji te svake godine ostvaruju najveći profit. Jedna
od najvećih europskih turističkih agencija, European Best Destinations, svake
godine proglašava najbolji advent u Europi. Najviše pobjeda imaju Advent u
Zagrebu (3) te advent u Strasbourgu (3), dok je aktualni pobjednik advent u
Budimpešti (European Best Destinations, 2020).
Posljednjih godina posjet božićnim sajmovima postala je božićna tradicija za
mnoge Europljane. Istraživanje koje je provedeno u 2014. godini otkrilo je da je
diljem Europe postojalo 157 velikih božićnih sajmova te 2634 manjih božićnih
sajmova. Oni su ukupno privukli 493,7 milijuna posjetitelja koji su potrošili ukupno
5587,3 milijardi dolara (CRR istraživanje, 2014).
U sljedećim potpoglavljima opisali smo neke od najpopularnijih i najvažnijih
Božićnih sajmova u Europi.
3.3.1 Advent u Strasbourgu
U Strasbourgu se nalazi najstariji božićni sajam u Francuskoj. Prvi je put
organiziran 1570. godine te je do danas ostao najveći božićni sajam u
Francuskoj, unatoč činjenici da je Pariz najposjećeniji grad na svijetu. Božićni
sajam u Strasbourgu nije jedini u regiji Alzacija te se posljednjih godina broj
božićnih sajmova u toj regiji značajno povećao. Međutim, advent u Strasbourgu
je i dalje najveći i najstariji na tom području. Sajam zauzima mjesto u povijesnoj
četvrti grada, svake godine od prosinca do početka siječnja te je iznimno važan
događaj za građane Strasbourga, kao i za brojne turiste iz Francuske i cijelog
svijeta (Castéran i Roederer, 2013, str. 153).

15
U božićno vrijeme sajam čini Strasbourg vrlo atraktivnim u usporedbi s drugim
francuskim ili europskim gradovima. Mnogi ljudi povezuju Strasbourg s njegovim
božićnim sajmom te je grad poznatiji po njemu nego po svom karakteru
europskog grada. Još 1990. godine gradska uprava Strasbourga, odlučila je da
će advent u Strasbourgu postati središnja atrakcija te glavno sredstvo promocije
Strasbourga kao turističke destinacije izvan sezone. S 2,2 milijuna posjetitelja u
2009. i globalnim prihodom od turizma od oko 160 milijuna eura (Hertrich, Autor,
i Badot, 2010, str. 13), strasbourgški sajam po svim je mjerilima najvažniji
turistički događaj u Strasbourgu. Pomno promatranje ponude sajma otkriva da on
uključuje brojne elemente koji nisu povezani ni s destinacijom, ni s Božićem čime
je ugrožena njegova autentičnost. Te činjenice potiču raspravu oko njegove
autentičnosti kojoj mediji pridaju veliku pozornost. Naprimjer, 2010. godine
gradonačelnik Strasbourga odlučio je zabraniti prodaju churrosa (španjolskih
peciva) na tržištu zbog njihovog nedostatka povezanosti s Božićem. Ta je odluka
stvorila žestoku reakcije u medijima i potaknula raspravu o autentičnosti adventa
u Strasbourgu. Unatoč tome, advent u Strasbourgu je opisan kao jedinstveno
iskustvo, odnosno proizvod koji stvara „čaroliju“ Božića kroz sustav simbola.
Može biti definiran kao tematska okolina koja stvara božićnu atmosferu u samom
srcu Strasbourga tijekom čitavog razdoblja adventa (Castéran i Roederer, 2013,
str. 156).
3.3.2 Advent u Pragu
Svake se godine božićni sajam u Pragu održava na starom gradskom trgu koji je
jedno  od najpopularnijih mjesta u Pragu. Božićne tržnice na Starom gradskom
trgu pripadaju najposjećenijim i najvećim žarištima turističke posjećenosti u
Pragu. Godina 2016. bila je jako važna za razvoj adventa u Pragu jer je donijela
puno promjena. Te godine, organizatori sajma i lokalni političari donijeli su zakon
da se na božićnom sajmu u Pragu smiju prodavati isključivo proizvodi proizvedeni
u Češkoj. Time se potiče domaća proizvodnja te jača češki nacionalni identitet.
božićni sajam u Pragu ne održava se samo na Starom gradskom trgu. Razni
sadržaji održavaju se i na Trgu Wenceslas, Trgu Republike, Podebradijevom trgu
te na mnogim drugim mjestima. Opsežne informacije o božićnim tržnicama i
njihovim proizvodima, program događanja i druge bitne informacije tijekom
Adventa turistima osigurava Turističko informativni centar u Pragu (Koudelková,
2017, str. 47).
Najveći broj turista na adventu u Pragu dolazi iz azijskih zemalja kao što su Kina,
Vijetnam i Južna Koreja. Nakon azijskih turista brojčano je najviše posjetitelja iz
Rusije, a slijede Talijani, Nijemci, Nizozemci, Amerikanci, Slovaci i Britanci.
Najveći potrošači su Rusi, zatim Azijci te domaći posjetitelji iz Češke. Zbog velike
posjećenosti te rastućeg broja međunarodnih turista, brojni štandovi počeli su
prevoditi svoje natpise na strane jezike kako bi dodatno privukli potrošače.
Najprodavaniji proizvodi na štandovima su tradicionalni češki izrađeni proizvodi,
božićni ukrasi, tople čarape i papuče. Što se tiče gastronomske ponude,
zastupljene su poslastice iz svih dijelova Češke, poput češkog brioša, ukrašenog
kruha od đumbira i Linz tijesta. Od pića, najpopularnije je kuhano vino
(Czechztourism, 2016).
Također, jedan od načina na koji advent u Pragu osigurava svoju održivost je
svjesnost o očuvanju okoliša. Kontejneri za reciklažu otpada postavljeni su

16
posvuda, a pribor za jelo i piće napravljen je isključivo od 100% biološki
razgradivih materijala (Prague Experience, b. d.).
3.3.3 Advent u Beču
Bečki sajam svake je godine na popisu najboljih božićnih sajmova u Europi.
Jedna od najpoznatijih atrakcija tijekom adventa u Beču je tradicionalna „Bečka
magija Adventa“ koja Trg gradske vijećnice pretvara u zemlju iz bajke. Božićni
pokloni, drveni ukrasi, slatkiši i topli napitci najčešće su prodavani proizvodi na
bečkom božićnom sajmu. Jednu od najpopularnijih atrakcija čini drveće okolne
vijećnice koje je svečano ukrašeno, čime je stvoren potpuni božićni ugođaj
(European Best Destinations, 2020).
Bečki božićni sajam korijene vuče još iz 13. stoljeća, odnosno iz 1296. godine,
kada je car Albrecht I. gradskim trgovcima dozvolio održavanje sajma za građane
tijekom prosinca. U 16. stoljeću nastao je sajam sličan današnjem, pod imenom
Thomasmarkt, koji se smatra pravom prethodnicom današnjih sajmova.
Održavao se oko Božića i Nove godine, a na njemu su se mogli kupiti tekstilni
proizvodi i različite namirnice, ali i brojne slastice. Današnji način proslave Božića
udomaćio se u prvoj polovici 19. stoljeća, a običaj darivanja prihvaćen je oko
1815. godine. Kroz višestoljetnu povijest, advent u Beču postao je međunarodni
sajam s preko tri milijuna posjetitelja, od čega oko pola milijuna njih dolazi iz
inozemstva. Od malog lokalnog sajma prerastao je u skup od približno 150
štandova s izlagačima koji prodaju različite prigodne proizvode te pridonose tome
da Beč u to vrijeme postane jedno od najpopularnijih europskih mjesta
(Putovnica, 2020).
Na 150 prodajnih mjesta na tradicionalnoj božićnoj tržnici nude se božićni pokloni,
ukrasi za božićno drvce, rukotvorine, kulinarske poslastice, konfeti i topla pića.
Posebna atrakcija za zaljubljene parove je srce izrađeno od drveta. Posjetitelji
mogu klizati preko klizališta površine 3.000 m² i niz brojne staze kroz park. Dječji
svijet nudi vrtuljak, vlak u obliku sanjki Djeda Božićnjaka te svjetlosne instalacije.
Tijekom adventa postavljeno je preko 70 kabina koje nude tradicionalne
rukotvorine i originalne ideje za poklone. Gospel zborovi i glazbene skupine
svojim svakodnevnim koncertima tijekom održavanja sajma stvaraju svečano
raspoloženje (Vienna, b. d.).

17
4 FAKTORI KOJI UTJEČU NA USPJEŠNOST
DOGAĐANJA
O tome što čini događanje uspješnim, u literaturi postoji više stajališta. Naveli
smo ona stajališta za koja smatramo da su najrelevantnija te da imaju najbolju
povezanost s ovim istraživanjem. Teorijske spoznaje, dobivene u ovom poglavlju,
upotrijebili smo za pripremu intervjua.
4.1 Definicija uspješnosti događanja
Uspješnost događanja je ono što ih definira i čini ih profitabilnima te korisnima
destinacijama na kojima se održavaju. Kao jedno od glavnih pitanja koje si
postavljaju brojni autori s područja događanja, nameće se pitanje faktora koji
utječu na uspješnost događanja. Getz (2000, str. 20) je te faktore podijelio u
sljedeće kategorije:
 profesionalizam (obrazovanje, osposobljavanje, kultura, udruge i njihove
uloge)
 financijska sredstva (brojni događaji ne uspiju zbog neadekvatnih resursa
i lošeg financijskog upravljanja)
 konkurencija (određena tržišta su prezasićena sličnim događanjima,
menadžeri ne predstavljaju svoje događanje dovoljno unikatnima)
 oblici pomoći događanju (koliko su lokalna zajednica i politička vlast
spremni pomoći razvoju i prosperitetu događanja).
Nastavno na navedene faktore, Kaplanidou, Kerwin i Karadakis (2012, str. 138)
ističu da identificiranje već spomenutih faktora uspješnosti može pružiti destinaciji
koja se oslanja na događanja kao pokretač razvoja turizma vodič do uspjeha.
Iz tog razloga Cseháti i Szabó (2014, str. 3) u svom su radu naveli konkretne
faktore koji moraju biti zadovoljeni kako bi događanje prošlo uspješno. Napominju
kako su do tih rezultata došli sustavnim promatranjem i proučavanjem većeg
broja primjera te uočavanjem sličnog obrasca između svih primjera. Prema
navedenim autorima, glavni faktori koji utječu na uspjeh događanja su:
 jasan cilj
 koncept i izvedivost događanja
 detaljno planiranje i kontrola događanja
 učinkovito i predano vodstvo
 upravljanje ljudskim resursima
 rješavanje problema na licu mjesta
 upravljanje odnosima između sudionika
 dobra komunikacija s investitorima.
Slažući se s većinom autora na ovom području, Allen (2010, str. 1) smatra da je
glavni faktor uspjeha u industriji događanja strateško planiranje te da ono
predstavlja tajni sastojak koji vodi do stvaranja izvanrednih događanja koja
ispunjavaju očekivanja klijenata.

18
Kod mjerenja uspješnosti događanja važan je zaključak do kojeg je u svome
istraživanju došao Cooke-Davies (2002, str. 187). Prema njemu znatno je teže
zaključiti da je cjelokupno događanje bilo uspješno, nego da je menadžment
događanja bio uspješan. Razlog tome leži u činjenici da na uspjeh događanja
utječe puno veći broj vanjskih faktora, na koje organizatori ne mogu direktno
utjecati (vremenski uvjeti, bolesti i slično). Radujković i Sjekavica (2017, str. 607)
zaključuju da se uspješnim događanjem naziva događanje kod kojeg su uspješno
ispunjeni svi početni ciljevi, dok se kod uspješnosti menadžmenta događanja
gleda omjer vremena, troškova i kvalitete.
4.2 Upravljanje događanjima kao faktor uspješnosti
S obzirom da većina autora kao jedan od najbitnijih faktora uspješnosti ili
neuspješnosti događanja spominje strateško planiranje, važno je spomenuti
upravljanje događanjima ili event management koji stoji iza strateškog planiranja.
Getz (2016, str. 141) smatra da je upravo upravljanje događajima ključan faktor
uspješnosti događanja. Autor smatra da je bez ispravnog planiranja i izvedbe od
strane event managera, događanje osuđeno na propast.
Van der Wagen i White (2010, str. 1) su definirali upravljanje događanjima kao
profesionalnu praksu koja zahtijeva sofisticirane vještine na području strateškog
planiranja, analizi rizika, marketingu, budžetiranju, upravljanju financijskim
sredstvima i upravljanju kadrovima. Shone i Parry (2004, str. 16) dali su
pojednostavljen opis posla event managera, prema kojem je njegov glavni
zadatak osigurati da događanje bude uspješno, obraćajući pažnju na sve sitne
detalje koji se odvijaju prije, tijekom i nakon događanja. McDonnell, Allen i
O'Toole (1999, str. 2) proveli su istraživanje čiji su rezultati pokazali da većina
sudionika smatra da je glavna osobina koju posjeduje uspješan event manager
strast. Pojedini ispitanici čak su išli toliko daleko da su posao event managera
opisali „pomaganjem ljudima da se dobro zabave“, umjesto komercijalnim
zanimanjem.
Osim što događanja u današnjem turizmu posjeduju visoki stupanj važnosti,
karakteristike događanja toliko su unikatne da ni jedan drugi oblik managementa
nije sposoban pokriti ovo područje. Neke od osobina, zbog kojih događanja imaju
visok stupanj unikatnosti, su neopipljivost proizvoda te činjenica da se
proizvodnja i potrošnja često odvijaju u isto vrijeme. Koji god razlog i motiv bili za
organizaciju događanja, uvijek postoji širok raspon potrošača s različitim
očekivanjima što utječe na proces menadžmenta koji se mora prilagoditi svakom
pojedinom događanju. Prihvaćeni model menadžmenta mora odgovarati
zahtjevima svih pojedinaca uključenih u sve faze događanja (Brown i James,
2004, str. 53).
Spomenute faze događanja, Deryabina (2018, str. 474), podijelio je na:
1. inicijaciju (stvaranje koncepta i razvoj ciljeva događanja)
2. pripremu i pokretanje marketinške strategije (odražavanje prioriteta i
interesa sudionika, gostiju i organizatora s jedne strane, te vlasnika i
lokalne zajednice s druge strane)

19
3. provedbu (održavanje zadovoljstva sudionika i kontrole nad događanjem,
u ovoj fazi osigurani su prijevoz i smještaj sudionika te se provodi
interakcija s medijima i sponzorima, održavaju se konferencije za
novinare, gala koncert i izleti za goste)
4. analizu
rezultata
(analiziranje
dokumentacije
rezultata,
procjena
ekonomske učinkovitosti i sponzorske aktivnosti).
Silvers (2012, str. 4) napominje da je profesionalni event manager integrirano
uključen u sve operacijske i logističke zahtjeve događanja te da je njegov zadatak
zapakirati i upravljati iskustvom svakog potrošača na događanju.
4.3 Uspješnost adventa ili božićnog sajma kao događanja
U literaturi postoji i nekoliko autora koji su fokus svog istraživanja uspješnosti
događanja usmjerili upravo na advent ili božićni sajam. Mnogi božićni sajmovi
nisu održali dugogodišnju uspješnu tradiciju te stvorili brand i pojačali imidž
destinacije. Zbog toga je važno znati koji čimbenici utječu na uspjeh ovakvih
događanja. Proučavajući razvoj Božićnog sajma u Birminghamu između 1997. i
2009. Bloomfield (2010, str. 78) je otkrio 4 ključna faktora koja su utjecala na
uspjeh navedenog događanja. Ti faktori su:
 Političari su imali viziju da se dobro događanje može realizirati na njihovoj
destinaciji.
 Predani političari potpuno su podržavali inicijativu te aktivno sudjelovali u
njezinoj organizaciji.
 Postojao je jasan organizacijski model.
 Događanje se uklapalo u širu strategiju turističkog i općenitog razvoja
destinacije.
Proučavajući Božićni sajam u Norveškoj, Nordvall (2016, str. 446) je došao do
zaključka da postoji pet najčešćih faktora koji mogu utjecati na neuspjeh
događanja, a oni su: loši vremenski uvjeti, manjak sponzorskih sredstava,
prekomjerna pouzdanost u jedan izvor sredstava, loš marketing i promocija te
manjak strateškog planiranja.

20
5 EMPIRIJSKI DIO ISTRAŽIVANJA
U početnom dijelu ovog poglavlja predstavili smo dizajn istraživanja i istraživačku
metodologiju koja je zastupljena u empirijskom dijelu istraživanja. Definirali smo
korištene metode dobivanja podataka te objasnili zašto su one prikladne za naše
istraživanje. U nastavku smo predstavili Hrvatsku, kao zemlju brojnih događanja
te Zagreb, kao područje na kojem se održava Advent u Zagrebu. Oba područja
proučili smo s gledišta događanja te smo predstavili najvažnija događanja koja
se održavaju na njima. Na kraju smo predstavili rezultate istraživanja u dva dijela.
U prvom smo dijelu  kronološki predstavili povijesni prikaz Adventa u Zagrebu te
smo izdvojili ključne zaključke navedenog prikaza. Drugi dio rezultata istraživanja
sastoji se od prikazivanja rezultata i analize provedenih intervjua te otkrivanja
faktora koji su utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu.
5.1 Dizajn istraživanja i istraživačka metodologija
Metodološki smo istraživanje podijelili na tri dijela. U prvom dijelu analizirali smo
širu i užu istraživačku okolinu, odnosno Republiku Hrvatsku i grad Zagreb, kako
bismo bolje razumjeli okruženje u kojem se održava Advent u Zagrebu te kako
bismo ga postavili u određen kontekst. Drugi dio empirijskog dijela rada sastojao
se od sastavljanja povijesnog prikaza Adventa u Zagrebu pomoću kojeg smo
dobili odgovor na prvo istraživačko pitanje. Zadnji dio empirijskog dijela rada čine
prikazivanje rezultata i analiza intervjua kojima smo došli do odgovora na drugo
istraživačko pitanje. Prikazane rezultate intervjua razdvojili smo na dva dijela. U
prvom dijelu prikazani su rezultati intervjua s predstavnicom Turističke zajednice
grada Zagreba, dok su u drugom dijelu prikazani rezultati intervjua  s
organizatorima manjih događanja koja se održavaju u sklopu Adventa u Zagrebu.
Rezultati su razdvojeni jer je TZGZ organizator cjelokupnog događanja te imaju
uvid u sve faktore koji su utjecali na događanje. S druge strane, organizatori
manjih događanja usredotočeni su samo na svoj dio.
U radu smo upotrijebili više metoda kvalitativnog istraživanja. Metode koje su bile
korištene su: metoda analize sadržaja, metoda arhivskog istraživanja i metoda
deskripcije. Također, koristili smo metodu nestrukturiranih intervjua u kombinaciji
s polustrukturiranim intervjuima kako bismo prikupili podatke čiji smo sadržaj
predstavili metodom deskripcije.
Kvalitativne metode su metode koje se koriste za razumijevanje vjerovanja,
iskustava i stavova ljudi te proučavanja ponašanja i interakcija. Za razliku od
kvantitativne metode, kvalitativna metoda stvara podatke koji nisu numerički.
Kvalitativno istraživanje prepoznato je po svojoj mogućnosti dodavanja nove
dimenzije interventnim studijama koja se ne može dobiti samo mjerenjem varijabli
(Pathak, Jena i Kalra, 2013, str. 192). Kod kvalitativnog istraživanja istraživač želi
dobiti cjelokupan pogled u kontekst koji proučava, njegovu logiku i pravila.
Istraživač želi pozorno i s empatičnim razumijevanjem skupiti podatke o
percepciji subjekta istraživanja (Kordeš i Smrdu, 2015, str. 15).
Metodom analize sadržaja analizirali smo šire i uže istraživačko područje,
odnosno Republiku Hrvatsku i grad Zagreb. Proučavanjem službenih podataka,

21
brošura i ostalih legitimnih izvora predstavili smo najvažnija događanja dvaju
istraživačkih područja. Metoda analize sadržaja istraživačka je metoda koja
koristi sustavna i objektivna sredstva kako bi došla do valjanih zaključaka iz
usmenih, vizualnih ili pismenih podataka u svrhu opisivanja i kvantificiranja
specifičnih fenomena (Bengtsson, 2016, str. 9).
Za predstavljanje povijesnog razvoja Adventa u Zagrebu te dobivanje odgovora
na prvo istraživačko pitanje, koristili smo metode arhivskog istraživanja te metodu
analize sadržaja i deskripcije. Ramsey, Sharer, L'Eplattenier i Mastrangelo (2010,
str. 2) napominju da je metoda arhivskog istraživanja jedna od najpouzdanijih
kvalitativnih metoda te da je ključna u opisivanju razvoja predmeta istraživanja.
Dwyer, Gill i Seetaram (2012, str. 403) ustanovili su da arhivsko istraživanje nije
analitička metoda, nego je pristup razumijevanja fizičkih podataka i njihovog
značenja. Pomoću arhivskog istraživanja te metode analize sadržaja letaka,
brošura i sličnog materijala prikupili smo sekundarne podatke o razvoju Adventa
u Zagrebu. Uz navedene podatke metodom deskripcije sastavili smo kronološki
prikaz povijesnog razvoja Adventa u Zagrebu. Najveći dio podataka dobili smo u
arhivi TZGZ-a te DZZS-a, koji nam je poslužio kao izvor statističkih podataka.
Ostali izvori podataka sastojali su se od raznih internet stranica povezanih s
Adventom u Zagrebu te pojedinih portala i objavljenih znanstvenih istraživanja.
Sve podatke prikupili smo između 20. srpnja 2020. i 1. kolovoza 2020. Predstavili
smo najrelevantnije dobivene podatke te one koji nam pomažu u odgovoru na
prvo istraživačko pitanje rada, odnosno opisuju razvoj Adventa u Zagrebu.
Za dobivanje odgovora na drugo istraživačko pitanje upotrijebili smo metodu
nestrukturiranih intervjua u kombinaciji s polustrukturiranim intervjuima. Intervjui
predstavljaju jednu od najčešćih tehnika za dobivanje kvalitativnih podataka.
Rabionet (2011, str. 563) smatra da je kvalitativno intervjuiranje fleksibilan i
moćan alat za shvaćanje ljudi i načina na koji oni gledaju na smisao svog
iskustva. Cheia (2010, str. 84) je definirao polustrukturirane intervjue kao vrstu
intervjua koji imaju unaprijed definirani podsjetnik za razgovor s pitanjima, ali
dopuštaju anketaru odstupanje od plana radi uvođenja konkretnih tema. S druge
strane, nestrukturirani intervju je neformalan, odnosno osoba koja provodi
intervju nema strogi katalog pitanja, već ih formulira prema okolnostima. Opći
predmet razgovora je definiran, no ostalo je prepušteno ispitaniku. Vrlo je važno
da ispitivač suptilno nadzire ispitanika jer bez obzira na neformalan pristup, mora
se razgovarati o temi intervjua (Dragija Ivanović, 2012, str. 95). S obzirom na to,
ispitivač smije imati kratku listu glavnih pitanja koja se naziva agenda. Međutim,
ona se više sastoji od glavnih tema za razgovor nego od samih pitanja. Korištenje
agende omogućava ispitaniku određenu razinu dosljednosti pri izvođenju većeg
broja intervjua te su uz nju najlakše postiže balans između dosljednosti i
fleksibilnosti (Zhang i Wildemuth, 2009, str. 230). Myers (2009, str. 121)
objašnjava da intervjui omogućavaju da uz slušanje potičemo i usmjeravamo
razgovor s ispitanicima te skupimo bogate podatke od ljudi u različitim
situacijama.
Kombinacija
nestrukturiranih
i
polustrukturiranih
intervjua
omogućuje ispitanicima određenu slobodu prilikom odgovaranja, ali bez skretanja
s teme. Također, pomoću navedene kombinacije možemo uspješno provjeriti
koncepte iz teorije. Odlučili smo se za korištenje navedenih metoda intervjua jer
se nameću kao jedini izvor podataka potrebnih za istraživanje.

22
Prvi intervju proveli smo s predstavnicom Turističke zajednice grada Zagreba,
Ivanom Mahnić. Ona nam je dala svoja mišljenja i stavove u vezi s faktorima koji
su utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu. Ostali kandidati za intervjue bili su
organizatori manjih događanja koja se održavaju u sklopu Adventa u Zagrebu.
Predstavnica TZGZ-a nakon razgovora poslala nam je popis organizatora te smo
poslali zamolbu za intervju na 32  elektroničke adrese. Međutim, dobili smo šest
povratnih odgovora te odradili toliko intervjua. Intervjui su provedeni telefonski.
Predstavnici TZGZ-a postavili smo pitanje: Koji su faktori imali najveći učinak na
uspjeh Adventa u Zagrebu? Isto pitanje bilo je postavljeno i ostalim ispitanicima,
međutim, nismo se fokusirali na sam Advent u Zagrebu, već na manja događanja
koja oni organiziraju u sklopu Adventa u Zagrebu. S obzirom na to da su intervjui
nestrukturirani, ispitanicima je dozvoljena sloboda u odgovoru na postavljeno
pitanje. Unatoč tome, koristili smo agendu koja nam je pomogla da postavimo
nekoliko potpitanja i odvedemo intervju u željenom smjeru. Potpitanja, odnosno
smjernice koje smo davali ispitanicima, bila su vezana na teme iz teorijskog dijela
rada te su se ticala područja faktora koji utječu na uspješnost događanja. Svi
intervjui trajali su između 20 i 45 minuta te smo tijekom njih bilježili odgovore, što
nam je pomoglo u sastavljanju prijepisa. Intervjui su provedeni u vremenskom
razdoblju od 11. kolovoza 2020. do 14. kolovoza 2020. Odlučili smo da kandidati
za intervju budu anonimni, ali predstavit ćemo ih preko organizacije kojoj
pripadaju te događanja koje organiziraju. U tablici 2 prikazan je popis
intervjuiranih kandidata prema navedenim kriterijima i datumu održavanja
intervjua.
Tablica 2: Popis intervjuiranih kandidata
Kandidat za
intervju
Organizacija
Događanje
Datum
održavanja
intervjua
Kandidat 1
Backo Mini
Express
Backo Mini
Express
12. 8. 2020.
Kandidat 2
Hrvatski glazbeni
centar
Zagrebačke
adventske
razglednice
12. 8. 2020.
Kandidat 3
Status grupa
Advent u tunelu,
Advent u
Oktogonu
13. 8. 2020.
Kandidat 4
Umjetnička
organizacija
Cristoforium
Večeri s
Brahmsom
13. 8. 2020.
Kandidat 5
Udruga Legende
Zagreb
Filmski Advent
14. 8. 2020.
Kandidat 6
Run Croatia
Zagreb Advent
Run
14. 8. 2020.

Rezultate intervjua predstavili smo u opisnom obliku, odnosno metodom
deskripcije.

23
5.2
Hrvatska kao mjesto održavanja brojnih događanja
Za relativno malu državu Hrvatska ima bogatu ponudu različitih događanja i
manifestacija. Dvije kategorije događanja koja se najčešće održavaju u Hrvatskoj
kulturna su i sportska događanja. Pod kulturna događanja spada više oblika, kao
što su filmska, glazbena, gastronomska i slična događanja. Ministarstvo turizma
Republike Hrvatske u Strategiji razvoja turizma do 2020. godine označilo je
kulturni turizam kao ključni proizvod. Kad se uzme u obzir da je turizam
događanja nosiva paradigma, onda upravo kulturna događanja predstavljaju
jednu od osnova razvoja proizvoda i usluga koji „novom“, modernom profilu
turista mogu pružiti toliko traženo uključivanje u doživljaje više razine vrijednosti
(Knešaurek i Carić, 2018, str. 5).  Rivera (2008, str. 623) ističe da je naglašavanje
kulturne baštine vrlo važno kod novonastalih država, kao što je Hrvatska, koje
žele dobiti legitimitet na međunarodnoj razini. Isticanje povijesnih korijena česta
je praksa u kulturnom turizmu te je organizacija kulturnih događanja način na koji
se ti korijeni približavaju i prodaju turistima.
Kao neke od glavnih faktora važnosti organizacije događanja za hrvatski turizam
i gospodarstvo, Hrvatska turistička zajednica (2020) ističe promociju Hrvatske
kao turističke destinacije, unaprjeđenje turističke ponude užih i širih destinacija,
razvoj sadržaja koji omogućavaju produljenje turističke sezone, povećanje
ugostiteljskog prometa, posebno izvan sezone te jačanje snage branda
hrvatskog turizma i stvaranje prepoznatljivog imidža hrvatskog turizma.
Na području Republike Hrvatske postoji bogata dugogodišnja tradicija održavanja
manifestacija i događanja. Jedno od prvih, najznačajnijih i najdugovječnijih
događanja u Hrvatskoj je Sinjska alka, hrvatska viteška igra. Sinjani su utemeljili
i u gotovo tri stoljeća dugom kontinuitetu održavaju Alku kroz koju slave ljudsku
hrabrost, junaštvo, viteštvo, čast, domoljublje i slobodu. Sinjska alka 2010.
godine upisana je na UNESCO-ov popis nematerijalne svjetske baštine u Europi
(Eventor, 2018).
Kao jedno od najvažnijih kulturnih događanja u Republici Hrvatskoj nameće se
najstariji filmski festival u Hrvatskoj i jedan od najstarijih u Europi, Pulski filmski
festival. Njegov je zaštitni znak i mjesto održavanja jedan od najvažnijih hrvatskih
spomenika kulture i turistička atrakcija, Arena u Puli. Danas je Pulski filmski
festival najposjećenije kulturno događanje u Republici Hrvatskoj s više od 73
tisuća gledatelja tijekom niza festivalskih događanja (Pula info, b. d.).
U nizu kulturnih i povijesno važnih događanja u Hrvatskoj moramo spomenuti i
Dubrovačke ljetne igre. Dubrovačke ljetne igre održavaju se u Dubrovniku
jednom godišnje, od 10. srpnja do 25. kolovoza te predstavljaju kazališno i
glazbeno-scensko događanje od nacionalnog značenja i interesa za Republiku
Hrvatsku. Događanje je utemeljeno još 1950. godine kada su diljem Europe
nastajala brojna kazališna i glazbena događanja. Igre zapošljavaju 25 djelatnika
te oko 200 sezonskih djelatnika i volontera (Dubrovnik festival, b. d.).
S obzirom na to da je Hrvatska diljem svijeta poznata kao zemlja sporta i
uspješnih sportaša, ona predstavlja dom različitim sportskim natjecanjima. Kao
primjer tradicionalnog i uspješnog međunarodnog sportskog natjecanja u
Hrvatskoj navodimo Plava Laguna Croatia Open Umag ili skraćeno, ATP Umag.

24
Održavajući se u srcu ljetne sezone na području grada Umaga, ovaj teniski turnir
ima veliko značenje za istarski turizam u ljetnim mjesecima te privlači brojne
goste iz Italije, Austrije, Njemačke, Slovenije, Mađarske i ostalih zemalja (Croatia
Open, b. d.).
5.3 Zagreb kao područje održavanja događanja
Grad Zagreb s površinom od 641,32 km2 i 790 017 stanovnika predstavlja najveći
grad u Republici Hrvatskoj (Gradski ured za strategijsko planiranje i razvoj Grada,
2017, str. 3). Grad Zagreb kulturno je, znanstveno, gospodarsko, političko i
upravno središte Republike Hrvatske, u kojem se nalaze sjedište Hrvatskog
sabora, predsjednika Republike Hrvatske i Vlade Republike Hrvatske (Grad
Zagreb službene stranice, 2020).
Svojim snažnim otvaranjem turističkom tržištu, a nakon toga i postankom jednim
od 28 glavnih gradova Europske unije, Zagreb je postao brzo rastuća turistička
destinacija. Zbog svoje bogate baštine i atraktivnih događanja, glavni grad
Republike Hrvatske pretvorio se u vrlo zanimljivu destinaciju za turiste, čije
potrošačke navike dovode do sve većeg ulaganja u primarnu i sekundarnu
turističku infrastrukturu grada (Kesar, Dezeljin i Bienenfeld, 2015, str. 657).
Također, važno je napomenuti da Gradski ured za strategijsko planiranje i razvoj
Grada (2017, str. 44) ističe da događanja koja se u Zagrebu organiziraju i
održavaju, kao što su Advent u Zagrebu te događanja festivalskog karaktera,
pridonose povećanju broja noćenja i turističkih dolazaka u grad te doprinose i
povećanju prepoznatljivosti Zagreba i zagrebačke turističke ponude. Advent u
Zagrebu događanje je koje je po svojoj kvaliteti i uspjehu prepoznato diljem
Europe. Međutim, u Zagrebu se svake godine održavaju brojna događanja
različitih tematika. Turistička zajednica grada Zagreba (2019) svake godine
izdaje vodič sa svim događanjima u gradu Zagrebu te godine. U njemu nisu
spomenuta sva, ali su spomenuta događanja koja imaju najviši stupanj značenja
za turizam grada Zagreba. U tablici 3 podijelili smo ta događanja prema četiri
najrelevantnije kategorije koje je naveo Getz (2013, str. 13) te po godišnjim
dobima. Nismo navodili sva događanja, već smo samo naveli njihov broj, a u
nastavku ćemo opisati ona najrelevantnija.
Tablica 3: Događanja u Zagrebu 2019. godine po vrsti i godišnjem dobu
Godišnje
doba
Kulturna
događanja
Sportska
događanja
Poslovna
događanja
Zabavna
događanja
Proljeće
18
2
3
9
Ljeto
14
1
0
7
Jesen
7
3
0
4
Zima
3
1
1
7
Izvor: Turistička zajednica grada Zagreba, 2019
Iz tablice 3 može se iščitati da su najčešća vrsta događanja koja su se
organizirala u Zagrebu u 2019. godini kulturna događanja. Također, može se
vidjeti da se najveći broj događanja održava u proljeće, a najmanje zimi.

25
Jedno od najznačajnijih sportskih događanja u gradu Zagrebu skijaška je utrka
Snow Queen Trophy. Utrka je usko povezana s Adventom u Zagrebu jer se
održava u isto vrijeme te se startni brojevi za utrku izvlače u sklopu jednog od
manjih događanja Adventa u Zagrebu. Prva ženska utrka organizirana je 2005.
godine, a 2008. godine pridružuje joj se i muška utrka (Snow Queen Trophy, b.
d.).
Najveći glazbeni festival u Zagrebu zasigurno je InMusic festival koji se održava
svakog srpnja na području zagrebačkog Jaruna. U suradnji s Turističkom
zajednicom grada Zagreba organizatori festivala u ponudama nude svojim
gostima razne popratne sadržaje i atrakcije, kao što su vožnja kanuom po
Mrežnici, bicikliranje na Medvednici ili istraživanje grada uz pratnju turističkog
vodiča (Festicket, b. d.).
Osim sportskih, kulturnih i zabavnih događanja u Zagrebu se svake godine
održavaju i brojna poslovna i edukativna događanja. Kao jedno od najznačajnijih
poslovnih događanja navodimo međunarodni sajam turizma PLACE2GO. Ovaj
sajam održava se svake godine u ožujku u prostorijama Zagrebačkog Velesajma.
Sajam je prvi put održan 2012. godine te predstavlja najveći turistički sajam u
Hrvatskoj. PLACE2GO suvremenim putnicima pruža zanimljive i korisne
informacije o domaćim i svjetskim destinacijama te predstavlja mjesto ponude i
potražnje turističkih destinacija. (PLACE2GO, b. d.).
5.4 Rezultati istraživanja
Rezultati istraživanja podijeljeni su na dva dijela. U prvom dijelu prikazan je
povijesni pregled Adventa u Zagrebu. Povijesni prikaz predstavljen je po
godinama, odnosno kronološki te su predstavljeni i ključni zaključci istog. U
drugom dijelu prikazani su rezultati provedenih intervjua, prvo s predstavnicom
TZGZ-a, a potom s ostalim ispitanicima.
5.4.1 Povijesni pregled Adventa u Zagrebu
Iako se advent u Zagrebu obilježava već desetljećima, projekt Adventa u Zagrebu
kakav poznajemo danas, zagrebačke vlasti i Turistička zajednica grada Zagreba
pokrenuli su 2010. godine iz vizije Zagreba kao grada prožetog božićnim
ozračjem i duhom zajedništva. Tim je projektom domaćim i stranim gostima
omogućena bogata kulturna, gastronomska i rekreativna blagdanska ponuda
(Milan Bandić 365, b. d.).
Izniman uspjeh projekta Advent u Zagrebu rezultat je dugogodišnjeg rada na
obogaćenju turističke ponude u zimskim mjesecima, izgradnji branda i snažnoj
promociji u suradnji Turističke zajednice grada Zagreba s važnim dionicima, HTZ-
om, turističkom industrijom i Gradom Zagrebom. Mnoštvo zanimljivih sadržaja i
svakodnevnih događanja stvaraju jedinstvenu sliku Zagreba u blagdansko
vrijeme, a intenzivno se radi i na promidžbi ovog jedinstvenog turističkog
proizvoda. Advent u Zagrebu, točnije događanja koja oživljavaju gradske trgove
i ulice za vrijeme adventa te sadržaji koji doprinose obogaćenju turističke ponude
u zimskim mjesecima, doprinose valoriziranju na međunarodnom turističkom
tržištu te, u konačnici, brandiranju Zagreba kao nezaobilaznog turističkog
odredišta u vrijeme adventa (Kelemen, 2017, str. 12).

26
Od samog se nastanka događanja pa do danas sve više razvijaju sadržaji,
svakodnevna događanja i programi Adventa u Zagrebu koji se kontinuirano
odvijaju na odabranim lokacijama. Advent u Zagrebu svake se godine prostorno
širi te su vremenom lokacije Adventa sve brojnije pa je s toga važno pratiti njihov
vremenski i prostorni razvoj. U sljedećim potpoglavljima kronološki će biti
prikazan razvoj Adventa u Zagrebu, najbitniji noviteti iz svake sezone te razvoj
turističkih brojki događanja iz godine u godinu.
5.4.1.1 Advent u Zagrebu do 2010. godine
Advent se u Zagrebu počeo obilježavati par stoljeća unazad. Većina obilježja
današnjeg adventa potekla je još iz doba dok je Hrvatska bila dio Austro-Ugarske
Monarhije. Tako su zornice, tradicionalne mise koje se održavaju svakog dana u
zoru tijekom adventa, potekle iz Njemačke te započele još u 15. stoljeću
(Janković, 2019, str. 27).
Između 1550. i 1580. godine u Zagrebu je postojao tradicionalni običaj
humanitarnog rada za vrijeme Božića. Bogatiji građani organizirali su razne akcije
kako bi pomogli siromašnima te je najveći fokus bio usmjeren na donaciju novca
bolnicama, kako bi bolesni ljudi mogli dočekati Božić u što boljem stanju i
atmosferi (Miljan i Škreblin, 2017, str. 106).
Jedan od najpoznatijih simbola Božića, adventski vijenac, potječe iz Mađarske te
je u Hrvatsku prvi put došao 1838. godine i do danas se zadržao kao jedan od
glavnih simbola adventa. Blagdan svetog Nikole, koji se svake godine obilježava
u sklopu adventa, potječe iz 19. stoljeća te označuje dan darivanja djece, u sklopu
čega su osmišljeni brojni adventski programi. S obzirom na to da je Hrvatska do
kraja 20. stoljeća bila dio socijalističkog režima, advent nije bio popularan te se
nije održavao značajan broj događanja. Tek 2000. godine na Trg bana Jelačića
postavlja se nekoliko drvenih kioska te božićno uređenje. Od tad pa nadalje kreće
nagli razvoj adventa u Zagrebu, koji je svoju prekretnicu imao već navedene
2010. godine (Janković, 2019, str. 29).
5.4.1.2 Advent u Zagrebu 2010. godine
Prvi Advent u Zagrebu, odnosno onaj 2010. godine, obuhvaćao je ponudu koja
se prostirala na lokacijama u samom središtu grada. Konkretne lokacije na kojima
su se održavala razna događanja te koje su se isticale uređenjem prilagođenim
adventu su: Trg bana Jelačića, Zrinjevac i Zagrebački Velesajam (TZGZ, 2010a).
Kao početno i jedno od glavnih sredstava promocije Adventa u Zagrebu 2010.
godine bio je promidžbeni film „Advent u Zagrebu“. Kao priznanje dobro
obavljenog posla, film je dobio prestižnu nagradu za najbolji turistički spot na 46.
međunarodnom festivalu turističkog filma u talijanskom gradu Lecce (TZGZ, b.
d.).
Stvoren je i prepoznatljiv logo Adventa u Zagrebu, kojeg su osmislili marketinški
stručnjaci u TZGZ-u, čija je zadaća među ljudima poticati blagdansku atmosferu
te je u obliku reklame apliciran na razne plakate diljem Zagreba, Hrvatske i
zemalja regije. Spomenuti logo Adventa u Zagrebu iz 2010. godine prikazan je
na slici 1. (TZGZ, 2010a).

27
Slika 1: Logo Adventa u Zagrebu 2010. godine

Izvor: Fot-o-grafiti, 2010
U 2010. godini TZGZ (2010b) izdala je Operativni marketinški plan turizma grada
Zagreba za razdoblje 2011. - 2016. prema kojem su glavni ciljevi rada TZGZ-a:
 čuvanje i poboljšanje tržišnog položaja
 valorizacija kulturne baštine
 promocija turističkih proizvoda
 otvaranje novih tržišta
 podizanje svijesti građana o turističkoj ponudi grada Zagreba.
Gore navedeni ciljevi jasno se mogu primijeniti i na Advent u Zagrebu te je
navedeno događanje jedan od glavnih instrumenata za ostvarenje navedenih
ciljeva.
S obzirom na to da je prema TZGZ-u (2010a) službeno trajanje Adventa u
Zagrebu od 4. do 23. prosinca, predstavit ćemo službene podatke DZZS-a (2011)
turističkih rezultata u Zagrebu za prosinac 2010. Zagreb je u prosincu zabilježio
36 303 dolazaka te 59 347 noćenja. Zanimljiv je podatak da ta brojka čini otprilike
25% ukupnih noćenja u Republici Hrvatskoj, iako znamo da se najveće turističke
brojke ostvaruju uz obalu Jadranskog mora. Navedena statistika ukazuje na
uspjeh projekta Advent u Zagrebu te na njegov pozitivan utjecaj na zagrebački i
hrvatski turizam.
5.4.1.3 Advent u Zagrebu 2011. godine
Sljedeće godine, 2011., Advent u Zagrebu nastavlja svoje unaprjeđenje i
prostorno širenje. Program događanja u 2011. godini primarno je bio fokusiran
na gastronomiju i zabavu (Janković, 2019, str. 31). Najveća novost koja je
uvedena te godine je projekt Artomat. Artomat je sajam na Trgu žrtava fašizma
koji je 2011. godine uveden kao nova lokacija održavanja Adventa u Zagrebu.
Zahvaljujući stručnom selekcijskom pristupu u kreiranju liste izlagača, Artomat se

28
dokazuje kao značajna i konkurentna umjetnička platforma za promociju, prodaju
i kupnju kvalitetnih i originalnih proizvoda te božićnih poklona (Zagreb Advent,
2019).
Također, kao jedna od novosti prezentiranih 2011. godine, pojavila se QR
aplikacija odnosno QR vodič, kojim se za bolje i informativnije snalaženje po
gradu mogu služiti korisnici pametnih telefona. Aplikacija je dozvoljavala
posjetiteljima da očitavaju QR kodove koristeći svoje pametne telefone kako bi
otvarali internetske stranice koje su sadržavale priče, činjenice, informacije,
fotografije i videa pojedinih lokacija (Grad Zagreb službene stranice, 2011).
Osim stalnih lokacija, poput Trga bana Jelačića i Zrinjevca, Advent u Zagrebu
proširio se i na brojne manje lokacije na području Zagreba. Najvažnije manje
lokacije su Kvaternikov trg, Plato na Gradecu, Kaptol i Tkalčićeva ulica. Muzej
Mimara također je igrao važnu ulogu u uspješnom razvoju Adventa jer je u njemu
održana Multimedijalna 3D Mapping projekcija, koja je imala veliku važnost za
događanje jer je predstavljala uvođenje novih tehnologija i prilagodbu događanja
virtualnom svijetu 21. stoljeća. Te iste godine Zagreb je poklonio božićni bor
gradu Rimu, što je predstavljalo odličnu promociju Zagreba na talijanskom tržištu
jer je bor bio ukrašen raznim ukrasima koji su simbolizirali grad Zagreb (Grad
Zagreb službene stranice, 2011).
Važno je napomenuti da je u 2011. godini TZGZ predstavila svog partnera u
organizaciji i promociji događanja, Unex grupu. Unex grupa uvelike je pomogla
na području idejnih i grafičkih rješenja te realizaciji oglašivačke kampanje na
hrvatskom i inozemnom tržištu (Online Zagreb, 2011).
Prema službenim podacima DZZS-a (2012), u prosincu 2011. godine Zagreb je
ostvario 37 905 dolazaka te 63 812 noćenja. Broj noćenja koje su turisti ostvarili
na području grada Zagreba u prosincu 2011. godine porastao je za čak 7,5% u
odnosu na isto razdoblje 2010. godine. To ukazuje na činjenicu da se u samo
godinu dana svijest posjetitelja o Adventu u Zagrebu uvelike povećala te da
promocija Zagreba kroz ovo događanje funkcionira zadovoljavajuće.
5.4.1.4 Advent u Zagrebu 2012. godine
Advent u Zagrebu 2012. godine nastavio je trend nadogradnje turističke ponude
i izgradnje branda. Lokacije održavanja događanja nisu se uvelike mijenjale, ali
su na njima razvijena bolje planirana i organizirana događanja. Unatoč tome,
zabilježeno je i prostorno širenje te su pokrenuta sljedeća događanja:
 Fuliranje kod Uspinjače - mini festival ukrašen u duhu 1930-ih godina s
likovima iz poznatih zagrebačkih filmova.
 Božićna priča u Čazmi - šetnja imanjem obitelji Salaj ukrašenim s više od
milijun lampica; posjeduje značaj jer se Advent u Zagrebu širi izvan
granica grada.
 Advent u Muzeju za umjetnost i obrt - kreativne radionice za izradu
božićnog nakita i ukrasa, božićni sajam hrvatskih dizajnera te razni
popratni zabavni sadržaji.
 Skijanje i grudanje na Štrossu - zabavni i gastronomski sadržaji na
Gornjem gradu poput koncerata, DJ nastupa i široke ponude hrane i pića
(Zagreb Advent, 2012).

29
Još jedan projekt koji je započet 2012. godine je „Božićna priča - najljepša
božićna ulica“. Projekt je pokrenut kako bi se potaknulo prigodno ukrašavanje
grada, stvaranje posebnog božićnog ugođaja u središtu grada te širenje božićnog
optimizma (Ex-Alto, 2012).
Bitan faktor u promociji te događaj koji je poslužio podizanju svijesti o Adventu u
Zagrebu na međunarodnoj razini bilo je poklanjanje božićnog bora grada Zagreba
gradu Berlinu. Bor je bio ukrašen tradicionalnim zagrebačkim ukrasima te je čin
njegova poklanjanja značio odličnu promociju Zagreba među njemačkim
stanovništvom i turistima koji su se zatekli u Berlinu (TZGZ, 2012).
Prema službenoj stranici Zagreb Advent (2012), zagrebački Advent 2012. godine
trajao je od 1. do 23. prosinca. Prema podacima DZZS-a (2013) grad Zagreb u
prosincu je zabilježio 39 503 turistička dolaska, od čega 24 516 dolazaka stranih
turista. Također, zabilježeno je 67591 noćenje, što čini porast od gotovo 6% u
odnosu na godinu ranije.
5.4.1.5 Advent u Zagrebu 2013. godine
U 2013. godini Zagreb polako dolazi na međunarodnu kartu popularnih
destinacija u božićno vrijeme, a brand Advent u Zagrebu sve više jača. Već
postojeći projekti dodatno su se gradili i ojačavali, dok su uvedeni i neki novi.
Najznačajniji novi projekti pokrenuti 2013. godine su:
 Klasika i jazz na Cvjetnom - skoro svakodnevno održavanje koncerata jazz
i klasične glazbe, domaćih i stranih izvođača na području Cvjetnog trga.
 Veseli božićni tramvaj - svakodnevne vožnje tramvajem ukrašenim
božićnim ukrasima kroz centar Zagreba.
 Advent na drukčiji način - dvosatna večernja tematska tura koja
sudionicima priča priče o starim adventskim običajima grada Zagreba
razgledavajući lokacije posvećene adventu. Program je zabavan i
edukativan te su sudionici uključeni izradom tradicionalnih božićnih čestitki
(Kultura u Zagrebu, 2013).
Prema DZZS-u (2014), za vrijeme održavanja Adventa u Zagrebu u prosincu
2013. Zagreb je zabilježio 45 393 dolazaka i 82 284 noćenja. Te brojke čine
porast od gotovo 15% u dolascima te skoro 22% u noćenjima. Ovakvi rezultati
najbolji su pokazatelji jačanja branda Adventa u Zagrebu i povećane motivacije
turista za putovanjem u Zagreb tijekom blagdanskih dana.
5.4.1.6 Advent u Zagrebu 2014. godine
Godina 2014. bila je veoma važna za razvoj Adventa u Zagrebu te je spomenute
godine Advent u Zagrebu potvrdio svoju kvalitetu i konkurentnost na turističkom
tržištu. Glavni novitet Adventa u Zagrebu 2014. godine bilo je otvorenje Ledenog
parka na Tomislavcu, koji je godinama kasnije ostao jedna od glavnih atrakcija
događanja. Park veličine 1940 četvornih metara nastao je po uzoru na popularno
klizalište koje se u sklopu bečkog adventa svake zime otvara ispred gradske
vijećnice te je predstavljao najveću investiciju TZGZ-a vezanu za programe
Adventa u iznosu od 1,500,000 kuna (Indeks, 2014).

30
Osim Ledenog parka na Tomislavcu, veliki novitet 2014. godine predstavljalo je i
pokretanje adventskog programa na Europskom trgu. Pješačka zona strogog
centra grada, udaljena samo stotinjak metara od glavnog Trga bana Jelačića,
turistima je ponudila ponudu adventskih sadržaja uz prigodnu prodaju suvenira i
šarenih božićnih ukrasa, ugostiteljsku ponudu i večernji glazbeni program (She,
2014).
Zadnji od tri noviteta u 2014. godini projekt je pod nazivom „S božićnih balkona
Zagrebu“, u sklopu kojega su na brojnim balkonima u centru Zagreba održani
koncerti limeno-puhačkog sastava (Zagreb Advent, b. d.).
Kako bi se još više privuklo gastronomske turiste, osmišljen je Gourmet Advent
Tour, turistička tura prilagođena gurmanima, uz kušanje najpoznatijih jela i pića
u cjelokupnoj adventskoj gastronomskoj ponudi (Studentski, 2014).
Podaci DZZS-a(2015) otkrivaju nam da je u prosincu 2014. godine u Zagreb
došlo 55 360 posjetitelja, dok je ostvareno 100 198 noćenja. Ovi podaci ukazuju
nam na trend ubrzanog rasta zagrebačkog turizma u prosincu te na povećanja
od čak 22% u dolascima te također  22% u noćenjima. Iako se glavni profil
posjetitelja nije  značajno promijenio te se još uvijek sastoji od mlađih gostiju iz
zemalja regije te zemalja poput Austrije, Slovenije, Njemačke i Italije, uočeno je
povećanje gostiju iz istočne Azije. To je bio rezultat izuzetnog truda, promocije i
pametnog plasiranja proizvoda TZGZ-a na azijsko tržište. Zagreb je također bio
prvi grad u Hrvatskoj koji je počeo distribuirati brošure i promotivni materijal tiskan
na kineskom, japanskom i korejskom jeziku te je prilagodio svoje internetske
stranice turistima iz tog dijela svijeta. Također, Zagreb je na inicijativu TZGZ-a
razvio licencirani kineski jezični vodič, kao i dva gradska vodiča na japanskom
jeziku koji su bili izuzetno zanimljivi kineskim i japanskim organizatorima
putovanja (ZG-magazin, 2014).
5.4.1.7 Advent u Zagrebu 2015. godine
Advent u Zagrebu prvi je puta zabilježio povijesni uspjeh 2015. godine, kad je bio
proglašen najboljom božićnom destinacijom u Europi prema cijenjenom portalu
European Best Destinations. U natjecanju je sudjelovalo čak 20 europskih
gradova, poput Strasbourga, Aachena, Colmara, Bruxellesa, Leipziga,
Rothenburga, Nürnberga, Lillea i Dresdena. Neki od aduta navedenih u
obrazloženju pobjede Zagreba posebno su ozračje i atmosfera, zajamčenost
zabave na svakom koraku te prilagođenost događanja svim generacijama
(TZGZ, 2016).
Uz ubrzani rast svake godine, organizatori događanja morali su biti spremni pratiti
svjetske trendove te raditi stalne adaptacije i uvoditi novitete kako bi Advent u
Zagrebu sagradio i zadržao konkurentsku prednost. Ključna četiri noviteta
navedene godine su:
 Festival božićnih kolača i kolačića - odvijao se u Galeriji Karas, a glavne
zvijezde majstori su slastica koji su predstavljali i izlagali svoj božićni
asortiman slastica, uz radionice i kušaonice za posjetitelje te koncerte.
 Ledene skulpture - bile su postavljene na platou Gradec te su predstavljale
umjetnička djela koja su nastajala uživo pred publikom.

31
 Božić starog Zagreba - sajam antikviteta koji se održavao u Galeriji
Klovićevi dvori.
 Adventski kalendar - revitalizacija te oživljavanje četiri zapuštena i
neotkrivena dvorišta i prolaza Donjeg grada adventskim vikend
događanjima (TZGZ, 2015).
O uspjehu Adventa u Zagrebu 2015. te razvijanju projekta u pravom smjeru
najbolje govore brojke DZZS-a (2016). U prosincu 2015. godine Zagreb je
zabilježio 70 538 dolazak te 123 721 noćenje. To čini povećanje veće od  27% u
dolascima te više od 23% u noćenjima.
TZGZ uspješno je zaključila ugovor s najvećim svjetskim zračnim prijevoznikom,
Turkish Airlinesom. Turkish Airlines postao je službeni partner Adventa u
Zagrebu te je suradnja između TZGZ-a i navedenog prijevoznika posjetiteljima
ponudila popust do 20% za avionske karte do Zagreba. Prema partnerstvu koje
je sklopljeno, tvrtka sudjeluje u oglašavanju Adventa u Zagrebu preko oglasa na
letovima, društvenim mrežama i drugim platformama (HTZ, 2016).
5.4.1.8 Advent u Zagrebu 2016. godine
Zagreb još jednom odnosi nagradu za najbolju destinaciju tijekom božićnog
sajma 2016. godine. Od 188 000 glasova, Zagreb je osvojio 33 000 te je odnio
pobjedu (European Best Destinations, 2017).
Trajanje zagrebačkog adventa 2016. bilo je od 26. studenog 2016. do 8. siječnja
2017. godine. Uz brojne nagrade i priznanja koja je Advent u Zagrebu počeo
dobivati, daljnji napredak postao je apsolutno neizbježan. Iz tog razloga Advent
u Zagrebu bilježi daljnje prostorno, vremensko i sadržajno širenje. Neki od
noviteta uvedeni 2016. godine bili su: Modni advent, Kod Rudolfa, Advent u dizajn
distriktu te Advent u tunelu Grič (Kultura u Zagrebu, 2016).
Zadnji navedeni novitet, odnosno Advent u tunelu Grič, predstavljen je kao
najveći novitet te godine. Povijesno, tunel je služio kao sklonište za vrijeme
Drugoga svjetskoga rata, a istu zadaću obavljao je i u Domovinskom ratu. Tunel
je ponovno otvoren za građane 2016. godine te se u njemu još uvijek mogu vidjeti
i zidni natpisi iz Drugoga svjetskoga rata. Rasvjetom i ozvučenjem pokušala se
stvoriti atmosfera Adventa na Sjevernom polu, a u sklopu projekta održalo se i
tridesetak koncerata (Smart Travel, 2016).
U prosincu 2016. Horwath HTL (2016) predstavio je Strateški i operativni
marketinški plan TZGZ 2017.-2020. Prema navedenom planu, glavni cilj bio je
razvijati Zagreb kao turistički proizvod na pet ključnih tržišta: Sjedinjene Američke
Države, Njemačka, Francuska, Ujedinjeno Kraljevstvo i Hrvatska (Horwath HTL,
2016).
Prema podacima DZZS-a (2017), Zagreb je u prosincu 2016. zabilježio 95 150
dolazaka i 170 896 noćenja. Povećanje u broju dolazaka od 35% odličan je
pokazatelj dobre marketinške taktike te izvrsnog plasmana proizvoda na udaljena
tržišta kao što su Azija i Sjedinjene Američke Države.

32
HTZ (2017) provela je istraživanje vezano za procjenu ukupne potrošnje
generirane Adventom u Zagrebu u 2016. godini. Rezultati su pokazali da je
ukupna potrošnja generirana Adventom u Zagrebu iznosila između 52 i 58
milijuna eura ili 390 do 438 milijuna kuna.
5.4.1.9 Advent u Zagrebu 2017. godine
Zagreb je, još jednu godinu za redom, ostvario titulu najbolje europske destinacije
za vrijeme božićnih blagdana. Stranica European Best Destinations (2018)
objavila je da je Zagreb zasigurno najbolja destinacija u Europi za proslaviti
božićne praznike. Također, na svojim stranicama ističu da je Zagreb jedna od
onih destinacija koje se jednostavno moraju posjetiti za vrijeme adventa zbog
jedinstvene atmosfere. Takve riječi hvale, od legitimnog izvora, jedna su od
najboljih mogućih vrsta promocije Adventa u Zagrebu kao događanja te Zagreba
kao turističke destinacije.
Janković (2019, str. 39) ističe da se Advent u Zagrebu 2017. godine sastojao od
više od 300 različitih manjih događanja. Unatoč velikoj brojnosti događanja,
Turistička zajednica grada Zagreba odlučila je smanjiti broj lokacija na kojima se
ta događanja održavaju. Cilj takve mjere bio je povećati kvalitetu, a smanjiti
kvantitetu. Primjer ovog postupka je premještanje popularnog Fuliranja s dvije
lokacije na  samo jednu, Strossmayerov trg.
Glavna tema Adventa u Zagrebu 2017. godine bio je Orient Express. Razlog za
to je bio marketinški, s obzirom na to da je istoimeni film u to vrijeme bio velik hit
u kinima. Zbog toga je jedan od noviteta širenje Adventa na Hrvatski željeznički
muzej te Backo Mini Express gdje se nalazi najveća maketa željeznice
jugoistočne Europe. Uz brojne nove sadržaje i programe, neke od najuspješnijih
novouvedenih lokacija 2017. godine bile su Advent na Prekrižju, Caffe de Matoš
i Advent u Marićevom prolazu (Journal, 2017).
Još jedan važan novitet 2017. bilo je i osnivanje utrke Zagreb Advent Run. To je
utrka humanitarnog, turističkog i zdravstvenog karaktera te je njena posebnost u
tome što su sudionici odjeveni u prigodne adventske kostime, što je izrazito
zanimljivo posjetiteljima Adventa (Nastavni zavod za javno zdravstvo dr. Andrija
Štampar, 2017).
Prema podacima DZZS-a (2018) u Zagrebu je u prosincu 2017. godine
zabilježeno 111 296 dolazaka i 201 482 noćenja. Unatoč slabijem rastu od godine
prije, broj dolazaka svejedno se povećao za 17%.
5.4.1.10
Advent u Zagrebu 2018. godine
Advent u Zagrebu 2018. godine trajao je od 1. prosinca 2018. do 6. siječnja 2019.
godine. Kao i svake godine, 2018. su također uvedeni pojedini noviteti u program
Adventa te se događanje ponovno prostorno proširilo. Najznačajniji noviteti
uvedeni te godine su: Advent u Maksimiru, Advent Stara Tkalča, Filmski Advent
i Advent u Prolazu sestara Baković. Kao glavna tema događanja odabrane su
priče i bajke najveće hrvatske spisateljice, Ivane Brlić Mažuranić, čiji su motivi bili
vidljivi širom Adventa (Grad Zagreb službene stranice, 2018).

33
Advent u Maksimiru najbolji je primjer konstantnog prostornog širenja događanja,
kao i inovacija i praćenja trendova. Projekt je osmišljen kao obiteljska atrakcija s
posebnim naglaskom na djecu te je osmišljen u suradnji sa Zoološkim vrtom (Lice
grada, 2018).
Još jedan od novih programa u spektru Adventa u Zagrebu 2018., Advent Stara
Tkalča, ističe se povijesnim ugođajem i edukacijskim sadržajima. Projekt
upoznaje posjetitelje s najstarijim obrtima u jednoj od najpoznatijih zagrebačkih
ulica te nudi brojne domaće proizvode i suvenire (Putovnica, 2018).
U sklopu Filmskog Adventa u Kinu Europa održano je devet filmskih projekcija,
sve redom božićnih i obiteljskih filmova. Cijena ulaznice bila je samo 10 kuna, a
cilj cjelokupnog programa bio je podsjetiti ljude na već zaboravljene kultne
božićne filmove (Super 1, 2018).
Zagreb ove godine nije osvojio prvu nagradu stranice European Best
Destinations (2019) iako je ušao u 2018. sezonu kao najbolji advent u Europi.
Međutim, Zagreb nije izgubio krunu zbog smanjenja kvalitete ili pada
konkurentske prednosti, već zbog toga što prema pravilima natjecanja jedna
destinacija smije osvojiti nagradu maksimalno tri puta.
Prema DZZS-u (2019), u prosincu 2018. godine Zagreb je zabilježio 122 362
dolazaka i 231 485 noćenja. Drugim riječima, broj dolazaka narastao je za 10%,
dok je broj noćenja narastao za otprilike 15%. Najviše dolazaka ostvarili su gosti
iz Južne Koreje, dok su najveći broj noćenja ostvarili gosti iz Sjedinjenih
Američkih Država. Te činjenice upućuju na odličnu promociju i prodaju prema
državama izvan Europe, kao i na neprekidno jačanje branda Adventa u Zagrebu
i imidža Zagreba kao urbane turističke destinacije.
5.4.1.11
Advent u Zagrebu 2019. godine
U 2019. godini, kao novi koncept programa Adventa u Zagrebu, uveden je World
etno advent. Cilj programa bio je poticanje kulture, kulturnog turizma, kao i
tradicionalne hrvatske kulturne baštine. Cijeli program organiziran je u suradnji s
Etnografskim muzejom koji je 2019. slavio 100 godina postojanja. Za sve
aktivnosti Adventa, uključujući promociju na stranim tržištima, TZGZ izdvojila je
5,5 milijuna kuna. Osim etnografije i baštine, bitne teme događanja 2019. godine
bile su i ekologija i održivost te pristupačnost za osobe s invaliditetom. U sklopu
ovih važnih i aktualnih tema uvedene su mjere prema kojima su ugostitelji
umjesto plastike koristili papirnate čaše, tanjure i slično, a postavljene su i
posebne premosnice za lakše kretanje osoba s invaliditetom (Grad Zagreb
službene stranice, 2019).
Zagrebački Advent započeo je 30. studenog 2019. te je trajao do 7. siječnja 2020.
Glavni motiv Adventa u Zagrebu bio je Orašar, popularni lik iz baleta Petra Iljiča
Čajkovskog. S obzirom na to da je balet Orašar u verziji poznatog ruskog
redatelja 2019. godine stigao u Hrvatsko narodno kazalište u Zagrebu,
organizatori su ovim činom htjeli povezati i promovirati ova dva događanja.
Većina programa Adventa ostala je ista te se lokacije nisu značajno mijenjale.
Jedan od noviteta prebacivanje je Filmskog Adventa iz Kina Europa u Kino
Tuškanac. Program održavanja Filmskog Adventa ostao je vrlo sličan

34
prošlogodišnjem, ali su ulaznice poskupjele s 10 kuna na 20 kuna (Journal,
2019).
Još jedan novitet Adventa u Zagrebu predstavlja program Advent pod lanternom.
Program je organiziran u suradnji s Gradskom plinarom Zagreb te se održao na
Gornjem gradu (Gradska plinara Zagreb, b. d.).
Prema podacima DZZS-a (2020) u prosincu 2019. najviše noćenja turista
ostvarila je županija Grad Zagreb, i to 249 574 noćenja, što je 32,1% od ukupno
ostvarenih noćenja u Hrvatskoj. Ukupan broj turističkih dolazaka u Zagreb
zabilježen u prosincu 2019. je 133 648.
5.4.2 Ključni zaključci razvoja Adventa u Zagrebu od 2010. do 2019.
godine
Od osnutka projekta 2010. godine pa do zadnjeg održavanja 2019. godine,
Advent u Zagrebu konstantno je u procesu napretka. Događanje se iz godine u
godinu širi sadržajno i prostorno te se neprestano podiže kvaliteta usluge. Iako je
svaka godina održavanja događanja pridonijela njegovu napretku na određen
način, kao ključne godine, odnosno one koje su donijele događanju najveći broj
noviteta i pridonijele najvećem napretku, navodimo 2010., 2011., 2014. i 2015. U
tablici 4 objasnili  smo zašto baš te godine smatramo ključnima u razvoju Adventa
u Zagrebu.

35
Tablica 4: Najvažnije godine za razvoj Adventa u Zagrebu
Godina
2010.
 projekt je pokrenut
 odabrane su glavne lokacije održavanja događanja
 napravljeni su prvi marketinški potezi (film „Advent u
Zagrebu)
 dizajniran je logo te je osmišljen imidž branda
2011.
 uvedene su moderne tehnologije (QR vodič, multimedijalna
3D mapping projekcija)
 zabilježeno je prvo značajnije prostorno širenje
 utemeljeno je partnerstvo s Unex grupom
 pokrenuta je velika promotivna akcija u Italiji, poklanjanjem
božićnog bora, gradu Rimu
2014.
 zabilježeno je najveće ulaganje u projekt te je otvoren
Ledeni park koji je postao jedna od najvećih atrakcija
Adventa
 Advent širi svoje ciljano tržište na gurmane projektom
Gourmet Advent Tour
 razvijaju se vodiči na kineskom i japanskom jeziku te se
povećava promocija, usmjerena na azijsko tržište
2015.
 Advent u Zagrebu je prvi puta proglašen najboljom
božićnom destinacijom u Europi
 sklapa se ugovor s Turkish Airlinesom

Jedan od najboljih parametara uspjeha na području turizma i događanja je
statistika, odnosno broj posjetitelja, broj dolazaka, broj noćenja i slični pokazatelji.
Palmer, Sesé i Montaño (2005, str.167) ističu da se upotreba statistike u turizmu
može smatrati ključnim elementom u procjeni stupnja zrelosti te pokazuje
stvaranje nespekulativnog znanja. Iz tog razloga u tablici 5 prikazujemo broj
dolazaka i noćenja u prosincu od 2010. do 2019. godine.

36
Tablica 5: Dolasci i noćenja u Zagrebu, u 12. mj., od 2010. do 2019. godine

Iz tablice 5 jasno se može iščitati zašto smo u ovom radu Advent u Zagrebu
kategorizirali uspješnim događanjem. U razdoblju od 10 godina svake je godine,
bez iznimke, porastao broj dolazaka turista te broj noćenja. Zirulia (2011, str. 31)
ističe da je posljednjih godina došlo do neviđenog porasta konkurentnosti između
turističkih destinacija te da je destinacijama sve teže postići visoku razinu
unikatnosti i konkurentske prednosti. Iz tog razloga, nevjerojatna je činjenica da
je Zagreb uspio to ostvariti u vrlo kratkom vremenskom periodu.
5.4.3 Rezultati intervjua
U ovom smo potpoglavlju predstavili rezultate kvalitativnog istraživanja, odnosno
rezultate svih provedenih intervjua. U početnom smo dijelu na temelju intervjua
provedenog s predstavnicom TZGZ-a predstavili rezultate koji se odnose na
uspjeh Adventa u Zagrebu. Navedene rezultate usporedili smo s faktorima koji
utječu na uspjeh događanja iz proučene literature. Nakon toga predstavili smo
rezultate intervjua organizatora manjih događanja koja se odvijaju u sklopu
Adventa u Zagrebu.
5.4.3.1 Intervju s predstavnicom TZGZ-a
Predstavnica TZGZ-a u svrhu našeg istraživanja bila je Ivana Mahnić, stručna
suradnica. Cilj našeg intervjua s predstavnicom TZGZ-a bio je istražiti faktore koji
stoje iza uspjeha Adventa u Zagrebu. U teorijskom dijelu istraživanja spomenuli
smo niz relevantnih autora čija se istraživanja temelje na opisivanju faktora koji
utječu na uspješnost događanja. Navedenu teorijsku podlogu koristili smo kao
osnovu pri vođenju intervjua. Intervju smo započeli s jedinim i ključnim pitanjem,
vezanim na faktore koji su utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu.
Predstavnica TZGZ-a rekla je da su glavni faktori koji su utjecali na uspjeh
Adventa u Zagrebu jasno definiran cilj, bogatstvo kulturne baštine, široki raspon
ponude, organizacijske vještine, kreativnost organizatora pojedinih lokacija,
izgradnja branda i snažna promocija u suradnji s važnim dionicima, turističkom
industrijom i Gradom Zagrebom. Također, ispitanica ističe da su važan velik broj
lokacija, povoljni prometni položaj, bogat ugostiteljski sadržaj, bogat zabavni
sadržaj, kao i osvajanje nagrade Best Christmas Market Award tri puta. Gđa
Godina
Broj dolazaka u
prosincu
Broj noćenja u
prosincu
Indeks rasta,
dolasci/noćenja
2010.
36,303
59,347

2011.
37,905
63,812
4.4%/7.5%
2012.
39,503
68,433
4.2%/7.2%
2013.
45,393
82,284
14.9%/20.2%
2014.
55,360
100,198
22%/21.7%
2015.
70,538
132,721
27.4%/32.4%
2016.
95,150
170,896
34.9%/28.8%
2017.
111,296
201,482
17%/17.9%
2018.
122,362
231,485
9.9%/14.9%
2019.
133,648
249,574
9.2%/7.8%

37
Mahnić smatra da su dugogodišnji rad TZGZ-a na obogaćenju turističke ponude
u zimskim mjesecima te sinergija svih dionika, počevši od turističkog i privatnog
sektora pa do gradskih imali veliki utjecaj na uspjeh Adventa u Zagrebu. Jasno
vidimo da je za provedbu ovako uspješnog događanja potrebno biti uspješan na
više područja, kao što su organizacija, promocija i slično. Također, saznali smo
da velik utjecaj ima i suradnja s partnerima te timski rad uz zajedničku korist.
Zanimalo nas je na što ispitanica misli spomenuvši organizacijske vještine kao
jedan od faktora uspjeha. Predstavnica TZGZ-a ističe da su glavne vještine koje
mora posjedovati organizator ovakvog događanja postavljanje jasnog cilja, dobro
organiziranje, koordiniranje i provođenje svih aktivnosti vezanih uz Advent u
Zagrebu. Napominje da organizatori moraju pažljivo i detaljno planirati, uz
spremnost reagiranja na nepredvidive situacije te sposobnost donošenja brzih i
kvalitetnih odluka. Također, ispitanica ističe da je Advent u Zagrebu
organizacijski zahtjevan, uzbudljiv i pun izazova te zahtijeva postizanje ravnoteže
između upravljanja poslovima i upravljanja ljudima. Navedena izjava u skladu je
s istraživanjima koja su proveli Getz (2016, str. 141) te Van der Wagen i White
(2013, str. 1) u kojima navode da je strateško planiranje jedan od najvažnijih
koraka u organizaciji događanja. Bloomfield (2010, str. 78) potvrđuje da je ta
izjava istinita i u organizaciji advenata.
S obzirom na to da je gđa Mahnić navela da je postavljanje jasnog cilja prvi korak
u organizaciji događanja, zanimalo nas je kako je proces postavljanja jasnog cilja
izgledao u kontekstu Adventa u Zagrebu. Ispitanica navodi da je početni cilj
događanja bio predstaviti Zagreb kao cjelogodišnju destinaciju s atraktivnom
ponudom tijekom svih 12 mjeseci kroz obogaćenje turističke ponude u zimskim
mjesecima. S obzirom na to da smo u tablici 3 predstavili događanja u Zagrebu
po godišnjim dobima te zaključili kako ih je najmanje upravo u zimskim
mjesecima, odgovor koji smo dobili na postavljeno potpitanje je logičan. Izjava
ispitanice slaže se s Chungom (2009, str. 88) koji navodi da su događanja jedno
od glavnih oružja u borbi protiv sezonalnosti u turizmu. Autor smatra i da
destinacije koje imaju problema sa sezonalnošću moraju osnivati inovativne
turističke proizvode koje je moguće održati u dijelu godine u kojem je posjećenost
na nižoj razini.
Pričajući o faktorima koji su utjecali na uspjeh Adventa u Zagrebu, gđa Mahnić
posebno je istaknula izgradnju branda i snažnu promociju u suradnji s turističkom
industrijom i Gradom Zagrebom. S obzirom na to da Masterman i Wood (2006,
str. 17), smatraju da je industrija događanja vrlo unikatna i posebna te da
događanja trebaju detaljan i specifičan marketinški plan i strategiju, htjeli smo
detaljno doznati kakva je promocija Adventa u Zagrebu te suradnja s navedenim
institucijama. Ispitanica ističe da je pokretač promidžbene kampanje odnosno
prvo marketinško oružje kojim se TZGZ služila za promociju Adventa u Zagrebu
bio promotivni film Advent u Zagrebu koji se koristio prilikom nastupa na
sajmovima, kongresnim burzama, poslovnim radionicama te je podijeljen svim
novinarima i agentima koji su došli u Zagreb zbog organiziranih studijskih
putovanja. Također, provedena je akcija dijeljenja filma turistima koji su ulazili u
Hrvatsku. Internetska stranica Adventa prevedena je na čak šest jezika te su
osmišljeni i brojni atraktivni suveniri. Brendirana je i pozornica na Trgu bana
Jelačića, kao i Adventska kuća, a sve s ciljem stvaranja prepoznatljivosti te
jačanja svijesti o turističkom proizvodu Adventa u Zagrebu. Predstavnica također

38
ističe da se od 2010. do 2015. darivalo i božićno drvce grada Zagreba okićeno u
zagrebačkom duhu gradovima prijateljima kao poziv građanima tih gradova da
posjete Zagreb u vrijeme adventa. Spominje da su gradovi kojima je uručen dar:
Beč, Rim, Berlin, Budimpešta, Ljubljana te Sarajevo. Također, ispitanica navodi
da TZGZ snosi cjelokupan trošak promocije u inozemstvu, digitalne promocije
preko Google oglašavanja i društvenih mreža, zakupa oglasnih površina te
individualnih aktivnosti, predstavljanja, prezentacije i nastupa na sajmovima.
Događanje se promovira i u brojnim hrvatskim i stranim tiskanim medijima, na
lokalnoj televiziji te na drugim medijima, poput radija.
Što se tiče institucionalne suradnje s Gradom Zagrebom, ispitanica smatra da je
politička podrška važan faktor u organizaciji Adventa te da bez suradnje s
Gradom Zagrebom i nadležnim gradskim insititucijama Advent ne bi bilo moguće
organizirati na način kakvim ga danas poznajemo. Predstavnica TZGZ-a smatra
da je Grad Zagreb prepoznao vrijednost koju Advent u zagrebu donosi
cjelokupnom gospodarstvu grada. Njezino mišljenje slaže se s istraživanjem koje
je proveo Bloomfield (2010, str. 78) u kojem je proučavao razvoj božićnog sajma
u Birminghamu između 1997. i 2009. godine. Autor je naveo da je jedan od
faktora koji imaju najpozitivniji utjecaj na uspjeh ovakve vrste događanja podrška
političara.
5.4.3.2 Intervjui s organizatorima događanja u sklopu Adventa u Zagrebu
Intervjue organizatora manjih događanja u sklopu Adventa smatramo
relevantnima jer se Advent u Zagrebu sastoji upravo od događanja koja oni
organiziraju. Također, predstavnica TZGZ-a  navela je kreativnost organizatora
manjih događanja kao jedan od ključnih faktora uspjeha cjelokupnog Adventa u
Zagrebu. Bez njihovog doprinosa događanje Advent u Zagrebu ne bi bilo
moguće.
Intervju sa svakim od ispitanika započet je temom faktora koji su utjecali na
uspjeh njihovih događanja. Kao razloge uspjeha svojih projekata ispitanici
navode: jasan cilj, dobru organizaciju, kvalitetan marketinški plan uz primjerena
sredstva promocije, suradnju i potporu partnera te institucionalnu i političku
podršku, zainteresiranost posjetitelja, unikatnost, kvalitetan program, kreativnu
ideja, dovoljan budžet i kvalitetan tim, atraktivnu lokaciju i prikladno uređenje,
kvalitetu projekta, kvalitetnu komunikaciju prema javnosti (PR) i humanitarni
karakter. Iz takvih odgovora jasno je vidljivo da su ispitanici svjesni da se za
uspješno događanje mora uskladiti velik broj manjih faktora. S obzirom na to da
smo Advent u Zagrebu definirali kao uspješno događanje, potrebno je
napomenuti da su sva događanja koja su u programu Adventa u Zagrebu iznimno
uspješna. To je vidljivo iz činjenice da se svake godine nalaze u programu
Adventa u Zagrebu te neprestano poboljšavaju sadržaj svojih događanja.
Nastavno na najčešće odgovore koje su ispitanici dali te na tematiku koja je bila
pripremljena u sklopu agende za intervjue, ispitanike smo tražili da obrazlože
sljedeće faktore uspješnosti koje su spomenuli:
 jasan cilj
 organizacija
 marketing i promocija
 institucionalna i politička podrška.

39
Jasan cilj
Svi organizatori koje smo intervjuirali Advent u Zagrebu smatraju izrazito
pozitivnim i uspješnim događanjem koje ima ogroman učinak na turizam grada
Zagreba. Također, svi smatraju da je jasan cilj jedan od ključnih faktora koji
dovode do uspješnog i održivog događanja. Dio organizatora po struci nisu event
manageri, već strukovnjaci iz područja poput glazbe i kulture. Iz tog razloga
navode edukaciju kao primarni cilj organizacije događanja jer žele upoznati
posjetitelje s područjem kojim se bave. Također, dio organizatora smatra
oživljavanje kulture i zabačenog prostora ključnim ciljem događanja koja
organiziraju. Smith (2007, str. 14) ističe da je bez obnavljanja kulturnih
bogatstava urbane sredine nemoguće razvijati održivi turizam. Kao još jedan od
ključnih ciljeva nameće se širenje sadržaja u gradu. Organizatori smatraju da
njihova događanja pozitivno utječu na povećanje brojnosti događanja koja se
održavaju u Zagrebu te da se zbog njihovog događanja širi i tematska
rasprostranjenost događanja u Zagrebu. Jedan od organizatora kao ključni cilj
svojeg događanja naveo je humanitarni rad, odnosno prikupljanje sredstava za
humanitarnu udrugu.
Organizacija
Ispitanici su imali vrlo široke poglede na organizaciju događanja, ali su se svi
složili da je ona ključna za uspješno događanje. Organizacijska vještina koja je
najčešće spominjana je marketing. Čak četiri od šest ispitanika smatraju da je
bez dobrog marketinga vrlo teško privući posjetitelje te da je on jedan od prvih
koraka u organizaciji događanja. Također, vrlo se često spominju dobra ideja,
obraćanje pozornosti na detalje, strateško planiranje i predviđanje problema. Što
se tiče dobre ideje, ispitanici smatraju da je za postizanje iste potrebna
kreativnost i unikatnost. Ispitanici smatraju da moraju paziti na svaki detalj tijekom
izvedbe događanja kako bi događanje prošlo uspješno te da moraju predvidjeti
svaki mogući problem i na njega u kratkom vremenskom periodu odgovarajuće
reagirati. U teorijskom dijelu rada objasnili smo zašto je strateško planiranje
iznimno važno za uspjeh događanja. S time se slažu i ispitanici koji ističu da
događanje planiraju u fazama, čak mjesecima unaprijed. Ostale organizacijske
vještine koje pojedini ispitanici smatraju relevantnima su procjena fluidnosti
turista, odabir lokacije i popratnih sadržaja, komunikacija na društvenim
mrežama, budžetiranje, suradnja s partnerima, kvalitetan tim, svestranost,
stručnost i iskustvo.
Marketing i promocija
Svi ispitanici među glavnim faktorima uspješnosti njihovih događanja naveli su
pojmove poput marketinga, promocije i reklamiranja. Što se tiče sredstava
promocije koje organizatori upotrebljavaju, ona su vrlo različita i šarolika. Svi
ispitanici su kao sredstvo promocije naveli društvene mreže te su neki specificirali
Facebook i Instagram. Po toj činjenici vidimo da ispitanici prate moderne svjetske
trendove te da su upoznati s najnovijim metodama promocije. Polovica ispitanika
navodi radio i televiziju kao sredstva koja koriste pri promociji događanja. Većina
ističe određeni radijski kanal s kojim imaju sponzorske ugovore, dok su najbolja
metoda promocije na televiziji informativni programi. Dio ispitanika kao vrstu
promocije ističe i svoju internetsku stranicu te digitalne materijale koje na njoj

40
objavljuju (videospotovi i slično). Također, važno je napomenuti da su ispitanici,
koji su kao sredstvo promocije spomenuli internetsku stranicu, pričajući o njoj
zvučali vrlo ponosno, čime je vidljiv trud koji je uložen u ostvarivanje iste.  Čak
četiri od šest ispitanika smatraju tiskane medije i plakate vrlo bitnim marketinškim
alatima. Time je vidljivo da ova vrsta promocije još uvijek nije zastarjela, unatoč
mišljenju mnogih te da i dalje donosi pozitivne rezultate. Što se tiče digitalnog
marketinga, samo jedan ispitanik ističe da pri promociji koristi Google
oglašavanje. Rezultati istraživanja koje su proveli Chan, Wu i Xie (2011, str. 837)
pokazali su da kupci stečeni preko Google pretraživačkog oglašavanja imaju višu
stopu transakcija od kupaca s drugih kanala. Samo jedan ispitanik u odgovorima
spominje međunarodnu promociju te ističe da se njom bavi agencija za marketing
koja je partner u organizaciji događanja. Kao zadnje sredstvo promocije,
spominje se takozvana promocija usmenom predajom ili word of mouth. Bughin,
Doogan i Vetvik (2010, str. 114) ističu važnost word of mouth marketinga te
zaključuju da je, unatoč činjenici da se godišnje potroše milijarde dolara na
marketing, preporuka pouzdanog izvora i dalje jedan od najjačih marketinških
alata kojima kupci najviše vjeruju.
Institucionalna i politička podrška
Iako ju svi ispitanici spominju u razgovoru vezanom uz faktore uspješnosti, oko
ove teme mišljenja ispitanika vrlo su različita. Unatoč tome, kod spominjanja
političke i institucionalne potpore, svima su na pamet pale dvije institucije, a to su
Turistička zajednica grada Zagreba i Grad Zagreb. Osim ove dvije institucije,
jedan ispitanik naveo je da kod organizacije svog događanja ima pozitivnu
potporu Ministarstva unutarnjih poslova odnosno policije. Čak pet od šest
ispitanika smatra da ima dovoljno dobru potporu TZGZ-a te se kod pričanja o
potpori najčešće osvrću na financijska sredstva. S druge strane, samo dva
ispitanika smatraju da imaju dovoljnu potporu Grada Zagreba u organizaciji svog
događanja.

41
6 ZAKLJUČAK
U završnom radu proučavali smo razvoj uspješnih i periodičnih događanja te
faktore koji utječu na uspjeh istih. Naša središnja tema bio je Advent u Zagrebu.
Advent u Zagrebu događanje je koje se svake godine održava u Zagrebu,
najvećim dijelom tijekom mjeseca prosinca te je višestruko nagrađivan i ima velik
utjecaj na turizam grada Zagreba.
Proučavajući znanstvenu literaturu postavili smo teorijski okvir rada koji se
fokusirao na značenje događanja kroz turizam, povijest događanja te podjelu
događanja prema veličini i vrsti. Također, detaljno smo proučili i predstavili advent
ili božićni sajam kao događanje te opisali njegovu povijest i izdvojili
najrelevantnije predstavnike ove vrste događanja u Europi. Time smo ostvarili
prvi zadani cilj zaključnog rada, odnosno utvrdili smo stajališta relevantnih autora
o razvoju događanja i adventa u svijetu. Zadnje područje koje smo proučavali u
teorijskom dijelu završnog rada bili su faktori koji utječu na uspješnost događanja.
Predstavili smo najrelevantnije faktore koji utječu na uspješnost događanja te
posebno one koji utječu na uspješnost adventa. Uz korištenje tih teorijskih osnova
sastavili smo pitanja za intervjue koje smo proveli u empirijskom dijelu rada.
Empirijski dio rada započeli smo prezentiranjem istraživačke metodologije koju
smo koristili te proučavanjem događanja na području Republike Hrvatske i grada
Zagreba. Prvi cilj empirijskog dijela rada bio je istraživanje Adventa u Zagrebu
kao periodičnog događanja te predstavljanje prikaza razvoja Adventa u Zagrebu.
Drugi cilj odnosio se na istraživanje faktora koji stoje iza uspjeha Adventa u
Zagrebu. Na ciljeve su se vezala i dva istraživačka pitanja završnog rada.
Prvo istraživačko pitanje glasilo je: Kako se od svog osnutka 2010. godine do
2019. godine razvijao Advent u Zagrebu? Odgovor na ovo istraživačko pitanje
dobili smo metodom arhivskog istraživanja. Saznali smo da se Advent u Zagrebu
do 2010. godine razvijao vrlo sporo te da nisu postojali definirani ciljevi događanja
kao ni postavljena forma. Događanje, u današnjem obliku, nastaje 2010. godine
te se od tad neprestano širi i unaprjeđuje. Uz suradnju i partnerstvo Turističke
zajednice grada Zagreba, Grada Zagreba te velikog broja manjih partnera i
organizatora, Advent u Zagrebu svake se godine širi prostorno i sadržajno.
Osmišljavaju se nove i kreativne ideje te se događanje organizira na novim
lokacijama. Također, marketinški plan i sredstva promocije neprestano se
unaprjeđuju i prilagođavaju svjetskim trendovima. Uspjeh razvoja Adventa u
Zagrebu dokazuju statistike broja dolazaka i noćenja turista za vrijeme
održavanja događanja. Razloge pozitivnih rezultata otkrili smo odgovorom na
drugo istraživačko pitanje.
Drugo istraživačko pitanje  glasilo je: Koji su faktori najviše utjecali na uspjeh
Adventa u Zagrebu? Kao najbolji način dobivanja odgovora na ovo istraživačko
pitanje odabrali smo metodu nestrukturiranih intervjua u kombinaciji s
polustrukturiranim intervjuima. Kombinaciju ovih metoda odabrali smo jer smo
smatrali da će nam ona dati najbolji uvid u mišljenje i stavove ispitanika. Intervjui
su se sastojali od jednog ključnog pitanja te potpitanja koja su sastavljena u
skladu s teorijskim polazištima. Potpitanja nisu bila strogo definirana, nego su
pratila tijek razgovora i teme o kojima su ispitanici govorili. Njihova svrha bila je

42
vođenje ispitanika kroz intervju bez skretanja s teme. Rezultati intervjua pretežno
su skladni s ranije proučavanom literaturom. Otkrili smo da su glavni faktori
uspjeha Adventa u Zagrebu: jasno definiran cilj, bogatstvo kulturne baštine, široki
raspon ponude, kreativnost organizatora pojedinih lokacija, veliki broj lokacija,
povoljni prometni položaj, bogat ugostiteljski sadržaj, bogat zabavni sadržaj,
dobra organizacija, kvalitetan marketinški plan uz primjerena sredstva promocije,
institucionalna i politička podrška, kreativna ideja, kvalitetan tim, atraktivna
lokacija, prikladno uređenje, kvalitetna komunikacija prema javnosti (PR) i
humanitarni karakter. Faktori koji se najčešće spominju u intervjuima odnose se
na jasan cilj, organizaciju, promociju i podršku projektu. S obzirom na to da se
isti faktori najčešće navode i u literaturi, odlučili smo njima posvetiti najviše
pozornosti prilikom predstavljanja rezultata intervjua.
Istraživanje koje smo proveli dokazalo je da je Advent u Zagrebu uistinu uspješno
događanje te da zaslužuje da mu se posveti više pažnje u budućim znanstvenim
istraživanjima. Zagreb je diljem Europe postao poznat po Adventu u Zagrebu koji
svake godine ostvaruje vrhunske turističke rezultate. Smatramo da će se
događanje Advent u Zagrebu nastaviti razvijati te rasti u statističkom smislu. S
obzirom na to, smatramo da je potrebno provesti kvantitativna istraživanja
zadovoljstva posjetitelja kako bi se mogli ispraviti eventualni nedostaci događanja
te kako bi događanje dovelo na najvišu moguću razinu kvalitete.

43
7 IZVORI I LITERATURA
Allen, J. (2010). The business of event planning: behind-the-scenes secrets of
successful special events. Toronto: John Wiley i Sons.
Allied Market Research. (b. d.). Event Industry Size, Share i Growth. Preuzeto s
https://www.alliedmarketresearch.com/events-industry-market, 15. 7. 2020.
Bengtsson, M. (2016). How to plan and perform a qualitative study using content
analysis. NursingPlus Open, 2, 8-14.
Bloomfield, J. (2010). Birmingham's Frankfurt christmas market: Innovative urban
policy in action. Local Economy, 25(1), 74-80.
Brida, J. G., Disegna, M. i Osti, L. (2012). Segmenting visitors of cultural events
by motivation: A sequential non-linear clustering analysis of Italian
Christmas Market visitors. Expert Systems with Applications, 39(13),
11349-11356.
Brida, J. G., Disegna, M. i Scuderi, R. (2014). Segmenting visitors of cultural
events:
The
case
of
Christmas
Market. Expert
Systems
with
Applications, 41(10), 4542-4553.
Brida, J. G., Meleddu, M. i Tokarchuk, O. (2017). Use value of cultural events:
The case of the Christmas markets. Tourism Management, 59, 67-75.
Brown, S. i James, S. (2004). Event design and management: Ritual sacrifice? U
I. Yeoman, M. Robertson, J. Ali-Knight. S. Drummond i U. McMahon-
Beattiel (ur.), Festival and Events Management (str. 53-64). Oxford:
Elsevier.
Bughin, J., Doogan, J. i Vetvik, O. J. (2010). A new way to measure word-of-
mouth marketing. McKinsey Quarterly, 2, 113-116.
Cambridge
Dictionary.
(b.
d.).
Event.
Preuzeto
s
https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/event, 15. 7. 2020.
Castéran, H. i Roederer, C. (2013). Does authenticity really affect behavior? The
case of the Strasbourg Christmas Market. Tourism Management, 36, 153-
163.
Cavagnaro, E., Postma, A. i Neese, T. (2012). Sustainability and the Events
Industry. U N. Ferdinand i P.J. Kitchin (ur.) Events Management: An
International Approach (str. 199-212). London. Sage Publications Ltd.
Chalkley, B. i Essex, S. (1999). Urban development through hosting international
events: a history of the Olympic Games. Planning perspectives, 14(4), 369-
394.

44
Chan, T. Y., Wu, C. i Xie, Y. (2011). Measuring the lifetime value of customers
acquired from google search advertising. Marketing Science, 30(5), 837-
850.
Cheia, G. (2010). Research methods in tourism. GEOREVIEW: Scientific Annals
of Stefan cel Mare University of Suceava. Geography Series, 19(2), 81-94.
Chung, J. Y. (2009). Seasonality in tourism: A review. E-review of Tourism
Research, 7(5), 82-96.
Cooke-Davies, T. (2002). The “real” success factors on projects. International
journal of project management, 20(3), 185-190.
Croatia Open. (b. d.). Plava Laguna Croatia Open Umag. Preuzeto s
https://www.croatiaopen.hr/hr/naslovnica/, 5. 8. 2020.
CRR Research. (2014). Christmas markets: 2014 review. Preuzeto s
http://www.retailresearch.org/ christmasmarkets.php, 19. 7. 2020.
Cserháti, G. i Szabó, L. (2014). The relationship between success criteria and
success factors in organisational event projects. International journal of
project management, 32(4), 613-624.
Czechtourism. (2016). Vánoční trhy vPraze 2016. Preuzeto s http://www.
avantgarde-prague.cz/o-praze-a-cr/vanoce-a-silvestr-2017-v-
praze/vanocni-trhy2016-v-praze/, 20. 7. 2020.
Deryabina, T. A. (2018). Stages and peculiarities of event management of mass
sport events in Belarus: figure skating. BSU Minsk. 473-475.
Downe‐Wamboldt, B. (1992). Content analysis: method, applications, and
issues. Health care for women international, 13(3), 313-321.
Dragija Ivanović, M. (2012). Vrednovanje utjecaja narodnih knjižnica na lokalnu
zajednicu. Vjesnik bibliotekara Hrvatske, 55(1), 83-100.
Državni zavod  za statistiku Republike Hrvatske. (2011). Turizam u 2010.
Preuzeto s https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2011/SI-1436.pdf, 26.
7. 2020.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. (2012). Turizam u 2011.
Preuzeto s https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2012/SI-1463.pdf, 28.
7. 2020.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. (2013). Turizam u 2012.
Preuzeto s https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2013/SI-1491.pdf, 28.
7. 2020.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. (2014). Turizam u 2013.
Preuzeto s https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2014/SI-1515.pdf, 28.
7. 2020.

45
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. (2015). Turizam u 2014.
Preuzeto s https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2015/SI-1539.pdf, 28.
7. 2020.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. (2016). Turizam u 2015.
Preuzeto s https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2016/SI-1564.pdf, 29.
7. 2020.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. (2017). Turizam u 2016.
Preuzeto s https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2017/SI-1594.pdf, 29.
7. 2020.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. (2018). Turizam u 2017.
Preuzeto s https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2018/SI-1616.pdf, 30.
7. 2020.
Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske. (2019). Turizam u 2018.
Preuzeto s https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/SI-1639.pdf, 30.
7. 2020.
Državni zavod za statistiku Republike hrvatske. (2020). Turizam u prosincu 2019.
Preuzeto
s
https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/04-03-
01_12_2019.htm, 31. 7. 2020.
Dubrovnik
festival.
(b.
d.).
Dubrovačke
ljetne
igre.
Preuzeto
s
https://www.dubrovnik-festival.hr/hr/o-nama, 8. 8. 2020.
Dwyer, L. i Jago, L. (2012). Economic contribution of special events. U S. Page i
J. Connell (ur.), A handbook of events (str. 162–177). London: Routledge.
Dwyer, L., Gill, A. i Seetaram, N. (ur.). (2012). Handbook of research methods in
tourism: Quantitative and qualitative approaches. Cheltenham: Edward
Elgar Publishing.
European Best Destinations. (2017). Best Christmas Markets in Europe 2016.
Preuzeto
s
https://www.europeanbestdestinations.com/christmas-
markets/european-best-christmas-markets-2016/, 29. 7. 2020.
European Best Destinations. (2018). Best Christmas Markets in Europe 2017.
Preuzeto
s
https://www.europeanbestdestinations.com/christmas-
markets/european-best-christmas-markets-2017/, 29. 7. 2020.
European Best Destinations. (2020). Best Christmas Markets in Europe 2019.
Preuzeto
s
https://www.europeanbestdestinations.com/christmas-
markets/european-best-christmas-markets-2019/, 30. 7. 2020.
European Best Destinations. (b. d.) Best Christmas Markets in Europe. Preuzeto
s https://www.europeanbestdestinations.com/christmas-markets/, 6. 4.
2020.
Eventor.
(2018).
Povijesni
razvoj
manifestacija.
Preuzeto
s
https://eventor.hr/povijesni-razvoj-manifestacija/, 17. 7. 2020.

46
Ex-Alto.
(2012).
Božićna
priča.
Preuzeto
s
http://www.ex-
alto.hr/2012/11/blagdanska-prica-i-blagdanska-cooltura/, 28. 7. 2020.
Festicket.
(b.
d.).
INmusic
Festival
2021.
Preuzeto
s
https://www.festicket.com/festivals/inmusic-festival/, 6. 8. 2020.
Fot-o-grafiti. (2010). Advent u Zagrebu 2010. Preuzeto s http://www.fot-o-
grafiti.hr/foto-grafiti/novosti/doga%C4%91anja/advent-u-zagrebu-2010, 28.
7. 2020.
Frost, W. (2012). Events and tourism. U S. J. Page i J. Connell (ur.), The
Routledge handbook of events (str. 75–86). Oxon, UK: Routledge.
Getz, D. (2000). Developing a research agenda for the event management field.
U J. Allen, R. Harris, L.K. Jago i A.J. Veal (ur.), Events beyond 2000: Setting
the agenda – Proceedings of Conference on Event Evaluation, Research
and Education (str. 10–21). Sydney: Australian Centre for Event
Management, University of Technology.
Getz, D. (2008). Event tourism: Definition, evolution, and research. Tourism
management, 29(3), 403-428.
Getz, D. (2013). Event tourism: concepts, international case studies, and
research. Putnam Valley, NY: Cognizant Communication Corporation.
Getz, D. i Page, S. J. (2016). Event studies: Theory, research and policy for
planned events. London: Routledge.
Getz, D., Svensson, B., Peterssen, R. i Gunnervall, A. (2012). Hallmark events:
Definition and planning process. International Journal of Event
Management Research, 7(1/2), 47-67.
Goldblatt, J. J. (1990). Special events: The art and science of celebration. New
York: Van Nostrand Reinhold.
Grad Zagreb službene stranice. (2011). Predstavljen inovativni QR vodič i
program
"Advent
u
Zagrebu".
Preuzeto
s
https://www.zagreb.hr/predstavljen-inovativni-qr-vodic-i-program-advent-
/36438, 28. 7. 2020.
Grad Zagreb službene stranice. (2018). Advent u Zagrebu 2018. Preuzeto s
https://www.zagreb.hr/advent-u-zagrebu-2018/134799, 30. 7. 2020.
Grad Zagreb službene stranice. (2019). Advent u Zagrebu 2019. Preuzeto s
https://www.zagreb.hr/advent-u-zagrebu-2019/151788, 31. 7. 2020.
Grad Zagreb službene stranice. (2020). Zagreb in brief. Preuzeto s
https://www.zagreb.hr/zagreb-in-brief/1125, 23. 7. 2020.
Gradska plinara Zagreb. (b. d.). Advent pod lanternom: nažigači dio adventskog
programa
na
Gornjem
gradu.
Preuzeto
s
http://www.plinara-

47
zagreb.hr/novosti/advent-pod-lanternom-nazigaci-dio-adventskog-
programa-na-gornjem-gradu/1317, 31. 7. 2020.
Gradski ured za strategijsko planiranje i razvoj Grada. (2017). Razvojna strategija
Grada Zagreba za razdoblje do 2020. godine. Zagreb: Gradski ured za
strategijsko planiranje i razvoj Grada.
Heaton, J. (2008). Secondary analysis of qualitative data: An overview. Historical
Social Research/Historische Sozialforschung, 33, 33-45.
Henderson, D. E. i Kirkpatrick, F. (2016). Constantine and the Council of Nicaea:
Defining orthodoxy and heresy in Christianity, 325 CE. Chapel Hill, NC:
University of North Carolina Press.
Hertrich, S., Roederer C. i Badot, O. (2010). Comment un produit ‘hyperréel’
regagne-t-il un statut ‘d’authenticité’? Le cas du marché de Noël de
Strasbourg. U University of Bourgogne (ur.) Actes des 15ème Journées de
Recherche en Marketing de Bourgogne (str. 1-26). France: Dijon.
Horwath HTL. (2016). Strateški i operativni marketinški plan TZGZ 2017.-2020.
Zagreb: Turistička zajednica grada Zagreba.
Hrvatska turistička zajednica. (2016). Godišnje financijsko izvješćeza 2015.
godinu.
Preuzeto
s
https://www.htz.hr/sites/default/files/2017-06/Godisnje-
financijsko-izvjesce-za-2015.pdf, 29. 7. 2020.
Hrvatska turistička zajednica. (2017). Procjena ukupne potrošnje generirane
Adventom
u
Zagrebu
u
2016.
godini.
Preuzeto
s
https://www.infozagreb.hr/documents/b2b/Potrosnja_Advent_SAZETAK_2
0_03_2017_.pdf, 29. 7. 2020.
Hrvatska turistička zajednica. (2020). POTPORE TOP DOGAĐANJIMA.
Preuzeto s: https://www.htz.hr/hr-HR/projekti-i-potpore/potpore-hrvatske-
turisticke-zajednice/2020/potpore-top-dogadanjima, 19. 7. 2020.
Jago, L. K. i Shaw, R. N. (1998). Special events: A conceptual and definitional
framework. Festival management and event tourism, 5(1-2), 21-32.
Jago, L., Chalip, L., Brown, G., Mules, T. i Ali, S. (2003). Building events into
destination branding: Insights from experts. Event management, 8(1), 3-14.
Janković, V. (2019). Development of the Advent Days as a Tourism Product of
the City of Zagreb. (Završni rad). Sveučilište u Rijeci: Fakultet za
menadžment u turizmu i ugostiteljstvu, Opatija.
Jayswal, T. (2008). Events Tourism: Potential to build a brand destination. Paper
presented at Conference on Tourism in India-Challenges Ahead.
Jones, M. (2014). Sustainable event management: A practical guide. London:
Routledge.

48
Journal. (2017). Sve novosti koje nas očekuju na Adventu u Zagrebu ove godine.
Preuzeto s https://www.journal.hr/lifestyle/advent-u-zagrebu-2017-2018/,
29. 7. 2020.
Journal. (2019). Otkriveni u svi detalji Adventa u Zagrebu! Pročitajte što vas
očekuje
ove
godine.
Preuzeto
s
https://www.journal.hr/lifestyle/kultura/pocinje-advent-u-zagrebu-2019/, 31.
7. 2020.
Kaplanidou, K., Kerwin, S. i Karadakis, K. (2013). Understanding sport event
success: exploring perceptions of sport event consumers and event
providers. Journal of sport i Tourism, 18(3), 137-159.
Kelemen, P. (2017). Turistička ponuda Božićnog sajma u Zagrebu. (Završni rad).
Međimursko veleučilište u Čakovcu: Menadžment turizma i sporta,
Čakovec.
Kesar, O., Dezeljin, R. i Bienenfeld, M. (2015). Tourism gentrification in the city
of Zagreb: Time for a debate. Interdisciplinary Management Research, 11,
657-668.
Knešaurek, J. i Carić, H. (2018). Kulturni događaji i manifestacije u turizmu.
Hrvatsko društvo glazbenih umjetnika: Institut za turizam.
Kordeš, U. i Smrdu, M. (2015). Osnove kvalitativnega raziskovanja. Koper:
Založba Univerze na Primorskem.
Koudelková, P. (2017). Attendance at the Christmas Market at the Old Town
Square. Journal of Tourism and Services, 47-53.
Kultura
u
Zagrebu.
(2013).
Advent
u
Zagrebu
2013.
Preuzeto
s
http://www.kulturauzagrebu.hr/hr/articles.php?p=detailiarticle=736, 28. 7.
2020.
Kultura u Zagrebu. (2016). Advent u Zagrebu 2016. na starim i novim lokacijama.
Preuzeto
s
http://www.kulturauzagrebu.hr/hr/articles.php?p=detailiarticle=897, 29. 7.
2020.
Li, J., Luo, F. i Deng, J. Y. (2007). Tourism Research on Olympic Games: A
Literature Review [J]. Tourism Tribune, 9.
Lice grada. (2018). U prekrasnom zagrebačkom perivoju otvoren Advent u
Maksimiru. Preuzeto s https://licegrada.hr/u-prekrasnom-zagrebackom-
perivoju-otvoren-advent-u-maksimiru/, 30. 7. 2020.
Ma, L. i Lew, A. A. (2012). Historical and geographical context in festival tourism
development. Journal of Heritage Tourism, 7(1), 13-31.
Mair, J. (2009). The Events Industry: the Employment Context. U T. Baum, M.
Deery, C. Hanlon, L. Lockstone i K. Smith (ur.), People and Work in Events

49
and Conventions - A Research Perspective (str. 3-16). Oxfordshire and
London: CABI.
Masterman, G. i Wood, E. H. (2006). Innovative marketing communications:
Strategies for the events industry. London: Routledge.
McDonnell, I. A., i Allen, J. J. i O’Toole, W. (1999). Festival and Special Event
Management. Brisbane: John Wiley and Sons Australia Ltd.
Miljan, S. i Škreblin, B. (2017). The poor of medieval Zagreb between solidarity,
marginalisation and integration. U J. Colson i A. van Steensel (ur.), Cities
and Solidarities: Urban Communities in Pre-Modern Europe (str. 98-114).
London: Routhledge.
Moser, P. (2004). Determinants of innovation evidence from 19th century World
Fairs. The Journal of Economic History, 64(2), 548-552.
Nastavni zavod za javno zdravstvo dr. Andrija Štampar. (2017). Zagreb Advent
Run
2017.
10.
prosinca
2017.
Preuzeto
s
http://www.stampar.hr/hr/novosti/zagreb-advent-run-2017-10-prosinca-
2017, 29. 7. 2020.
Nordvall, A. (2016). Organizing periodic events: A case study of a failed
Christmas market. Scandinavian Journal of Hospitality and Tourism, 16(4),
442-460.
Online Zagreb. (2011). „Advent u Zagrebu“ je brand metropole. Preuzeto s
https://www.zagrebonline.hr/%E2%80%9Eadvent-u-zagrebu-je-brand-
metropole/, 28. 7. 2020.
Palmer, A. L., Sese, A. i Montano, J. J. (2005). Tourism and statistics: Bibliometric
study 1998–2002. Annals of Tourism Research, 32(1), 167-178.
Pathak, V., Jena, B. i Kalra, S. (2013). Qualitative research. Perspectives in
clinical research, 4(3).
Perna, F. i Custódio, M. J. (2008). Importance of events in tourism: Impacts of
the UEFA-EURO 2004™ on the accommodation industry in Algarve,
Portugal. Anatolia, 19(1), 5-22.
Picard, D. i Robinson, M. (ur.). (2006). Festivals, tourism and social change:
Remaking worlds. Clevedon: Channel View Publications.
PLACE2GO.
(b.
d.).
3…2…1…go
na
PLACE2GO.
Preuzeto
s
https://place2go.org/hr/o-sajmu/, 6. 8. 2020.
Prague
Experience.
(b.
d.).
Christmas.
Preuzeto
s
https://www.pragueexperience.com/events/christmas-markets.asp, 20. 7.
2020.

50
Pula info. (b. d.). 66. Pulski filmski festival (13. — 19.7. 2019.). Preuzeto s
https://www.pulainfo.hr/hr/where/64-pulski-filmski-festival-15-22-7-2017, 5.
8. 2020.
Putovnica. (2018). Advent Stara Tkalča 2018. (detaljni program). Preuzeto s
https://www.putovnica.net/dogadanja/advent-stara-tkalca-tkalciceva-
zagreb, 30. 7. 2020.
Putovnica. (2020). Advent u Beču 2019. (detaljni program). Preuzeto s
https://www.putovnica.net/dogadanja/advent-u-becu-bozicni-sajmovi,
20.
7. 2020.
Rabionet, S. E. (2011). How I Learned to Design and Conduct Semi-Structured
Interviews: An Ongoing and Continuous Journey. Qualitative Report, 16(2),
563-566.
Radujković, M. i Sjekavica, M. (2017). Project management success
factors. Procedia engineering, 196, 607-615.
Ramsey, A. E., Sharer, W. B., L’Eplattenier, B. i Mastrangelo, L. S. (ur.) (2010).
Working in the Archives: Practical Research Methods for Rhetoric and
Composition. Carbondale: Southern Illinois University Press.
Ritchie, J. R., Brent J. R. i Geoffrey I. Crouch (2003). The Competitive
Destination: A Sustainable Tourism Perspective. Wallingford, UK: CABI.
Rivera, L. A. (2008). Managing “spoiled” national identity: War, tourism, and
memory in Croatia. American Sociological Review, 73(4), 613-634.
She. (2014). Advent u Zagrebu – donosimo cjelokupni program. Preuzeto s
https://she.hr/advent-u-zagrebu-donosimo-cjelokupni-program/,
28.
7.
2020.
Shone, A. i Parry, B. (2004). Successful event management: a practical
handbook. London: Thomson Learning.
Silvers, J. R. (2012). Professional event coordination. New Jersey: John Wiley i
Sons.
Smart Travel. (2016). Tunel Grič. Preuzeto s https://smart-travel.hr/tunel-gric/,
29. 7. 2020.
Smith, M. K. (ur.). (2007). Tourism, culture and regeneration. Wallingford: CABI.
Snow
Queen
Trophy.
(b.
d.).
O
nama.
Preuzeto
s
https://snowqueentrophy.com/o-nama/, 6. 8. 2020.
Stettinius Jr, E. R. (2017). Roosevelt and the Russians: The Yalta Conference.
Pickle Partners Publishing.

51
Studentski. (2014). Advent u Zagrebu: I ove godine bogat program u centru
grada. Preuzeto s https://studentski.hr/vijesti/hrvatska/advent-u-zagrebu-i-
ove-godine-bogat-program-u-centru-grada, 28. 7. 2020.
Super 1. (2018). Tijekom Adventa u kinu Europa možete pogledati ovih devet
filmova. Preuzeto s https://super1.telegram.hr/relax/tijekom-adventa-u-
kinu-europa-mozete-pogledati-ovih-devet-filmova/, 30. 7. 2020.
Sveučilište u Zadru. (b. d.). METODE ZNANSTVENIH ISTRAŽIVANJA. Preuzeto
s
http://www.unizd.hr/portals/4/nastavni_mat/1_godina/metodologija/metode
_znanstvenih_istrazivanja.pdf, 15. 4. 2020.
Tara-Lunga, M. O. (2012). Major special events: an interpretative literature
review. Management i marketing, 7(4), 759.
Teigland, J. (1999). Mega-events and impacts on tourism; the predictions and
realities of the Lillehammer Olympics. Impact assessment and project
appraisal, 17(4), 305-317.
The Guardian. (2014). A brief history of Christmas markets. Preuzeto s:
https://www.theguardian.com/travel/2018/nov/29/a-brief-history-of-
christmas-markets, 20. 7. 2020.
Tulloch, J. (2009). Shakespeare and Chekhov in Production and Reception:
Theatrical events and their audiences. Iowa City: University of Iowa Press.
Turistička zajednica grada Zagreba. (2010a). Advent u Zagrebu. Preuzeto s
https://www.infozagreb.hr/novosti/advent-u-zagrebu-54a118c41be2f, 26. 7.
2020.
Turistička zajednica grada Zagreba. (2010b). Operativni marketinški plan turizma
grada Zagreba za razdoblje 2011. - 2016. Zagreb: Turistička zajednica
grada Zagreba.
Turistička zajednica grada Zagreba. (2012). Božićni bor grada Zagreba- dar
gradu Berlinu. Zagreb: Turistička zajednica grada Zagreba.
Turistička zajednica grada Zagreba. (2015). Advent u Zagrebu 2015. Preuzeto s
https://www.infozagreb.hr/media/press_corner/hr/2015_11.pdf, 29. 7. 2020.
Turistička zajednica grada Zagreba. (2016). Zagreb - Najbolja božićna destinacija
u Europi. Preuzeto s https://www.tzgz.hr/aktualnosti/zagreb-najbolja-
bozicna-destinacija-u-europi, 29. 7. 2020.
Turistička
zajednica
grada
Zagreba.
(2019).
Događanja.
Preuzeto
s
https://www.infozagreb.hr/dogadanja#ne-propustite, 6. 8. 2020.
Turistička zajednica grada Zagreba. (b. d.). Nagrade i priznanja TZGZ. Preuzeto
s https://www.infozagreb.hr/nagrade-i-priznanja-tzgz, 26. 7. 2020.

52
UNWTO. (2020). World Tourism Barometer Nº18 January 2020. Preuzeto s
https://www.unwto.org/world-tourism-barometer-n18-january-2020, 14. 7.
2020.
Valavanis, P. (2004). Games and Sanctuaries in Ancient Greece: Olympia,
Delphi, Isthmia, Nemea, Athens. Los Angeles, CA: J. Paul Getty Museum.
Van der Wagen, L. i White L. (2010). Event management for tourism, cultural,
business and sporting events. Australia: Pearson.
Vienna.
(b.
d.).
Christmas
markets.
Preuzeto
s
https://www.wien.info/en/shopping-wining-dining/markets/christmas-
markets, 20. 7. 2020.
Zagreb
Advent.
(2012).
Advent
u
Zagrebu.
Preuzeto
s
https://www.zagreb.hr/UserDocsImages/arhiva/KDZ_Advent2012_Knjizica
_15_WEB.pdf, 28. 7. 2020.
Zagreb Advent. (2019). Artomat. Preuzeto s https://www.adventzagreb.hr/ostala-
dogadanja/artomat, 28. 7. 2020.
Zagreb Advent. (b. d.). Neka čarolija započne! Advent u Zagrebu. Preuzeto s
https://www.adventzagreb.hr/, 6. 4. 2020.
Zagreb
Advent.
(b.
d.).
S
božićnih
balkona
Zagrebu.
Preuzeto
s
https://www.adventzagreb.hr/kultura-u-adventu/s-bozicnih-balkona-
zagrebu-koncerti-ad-gloriam-brass, 28. 7. 2020.
ZG- magazin. (2014). Zagreb se otvara indijskom turističkom tržištu. Preuzeto s
https://zg-magazin.com.hr/zagreb-se-otvara-indijskom-turistickom-trzistu/,
28. 7. 2020.
Zhang, Y. i Wildemuth, B. M. (2009). Unstructured interviews. U B. Wildemuth
(ur.), Applications of Social Research Methods to Questions in Information
and Library Science (str. 222-231). Westport, CT: Libraries Unlimited.
Zirulia, L. (2011). Competition between and within Tourist Destinations. U A.
Matias, P. Nijkamp i M. Sarmento (ur.), Tourism Economics: Impact
Analysis (str. 31-41). Springer, Verlag.
Zupan, S. (2017). Development of events in Ljubljana (Slovenia) over past
quarter of century. U M. Pavkov Hrvojević (ur.), New spaces in cultural
tourism: contemporary Trends in Tourism and Hospitality (str. 10-16). Novi
Sad: Faculty of Sciences, Department of Geography, Tourism and Hotel
management.