Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 1 od 45

KONČNO POROČILO
O REZULTATIH OPRAVLJENEGA RAZISKOVALNEGA DELA
NA PROJEKTU V OKVIRU CILJNEGA RAZISKOVALNEGA PROGRAMA
(CRP) »ZAGOTOVIMO.SI HRANO ZA JUTRI« v letu 2021
Končno poročilo velja za obdobje od 1.11.2018 do 31.10.2021

I. Predstavitev osnovnih podatkov raziskovalnega projekta

1. Naziv težišča v okviru CRP:
3 - Trajnostno gospodarjenje z naravnimi viri
      Tematski sklop: 5 – Gojenje gozdov

2. Šifra projekta:
CRP V4-1820

3. Naslov projekta
 Vzroki in vplivi vetroloma (december 2017) na nadaljni razvoj jelovo-bukovih sestojev v
     Sloveniji

4. Naziv nosilne  raziskovalne organizacije:
Gozdarski Inštitut Slovenije

4.1. Seznam sodelujočih  raziskovalnih organizacij (RO):
Univerza v Ljubljani, Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne
   vire

5. Sofinancer/sofinancerji:
Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

6. Šifra ter ime in priimek vodje projekta:
15493

dr. Čater Matjaž

Datum:  8.11.2021

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 2 od 45

II. Vsebinska struktura poročila

1. Opisno poročilo o realizaciji predloženega programa dela1:
Uvod

V decembrskem vetrolomu leta 2017 je bilo na 211.000 ha močno poškodovanih
2.201.000 m  dreves; glede na delež gozdne površine so bile poškodbe največje v GGO
Kočevje (69%), GGO Nazarje (38%), GGO Sl. Gradec (33%), GGO Postojna (22%) in GGO
Ljubljana (19%). Prizadeti so bili predvsem jelovo-bukovi sestoji. Glede na nastanek, hitrost
pojava in njegove posledice se poraja vprašanje o ključnih dejavnikih, ki vplivajo na nastanek
vetroloma; predvsem rastiščnih (globina, lastnosti tal), sestojnih (premer, dimenzijsko
razmerje, struktura padlih dreves) ali morebitnih notranjih poškodbah (kolesivost, rdeča
trohnoba pri smreki, mokro srce pri jelki in/ali rdeče srce pri bukvi), ki vplivajo na večjo
izpostavljenost in ranljivost dreves v primeru vetrolomov. Vetrolomi so neselektivni, zato je
debelinska in kakovostna struktura podrtih dreves pomešana in nedefinirana.
Vetrolomi razgalijo velike površine, kjer se razvijajo različni razvojni stadiji. Ponekod lahko
puščeno padlo drevje znotraj zaščitenih območij predstavlja nadomestilo gojitvenim ukrepom.
Neugodno vplivajo na donos lastnikov, kadar je delež ekonomsko zanimivih drevesnih vrst
majhen in je njihova obnova zavrta, majhna  gostota pa ne omogoča donosa sortimentov velike
kakovosti.

Spontano obnovo spremlja na površinah, ki jih je prizadel vetrolom pogosto vnos s sadnjo, ki
lahko bistveno skrajša obdobje potrebno za oblikovanje sklenjenega sestoja s ciljno zmesjo
ekonomsko zanimivih drevesnih vrst. Sadnja pogosto zahteva zaščito in nego, ki sta dragi in
lahko predstavljata težave za bodočo odpornost sestojev. V deželah s prevladujočimi
sonaravnimi načini gojenja se odpira aktualna razprava o primernosti naravne obnove ali
obnove s sadnjo.

V Sloveniji so zaradi prevlade naravne obnove znanje, veščine in splošna zmogljivost za
umetno obnovo v nazadovanju. S terena so pogosta poročila o nizkem preživetju sadik, ki je
lahko posledica različnih dejavnikov: od slabe kakovosti sadik in saditve, do pomanjkljivega
vzdrževanja nasadov in zaščite sadik pred objedanjem. V sistemih ki temeljijo na naravnem
pomlajevanju, rastlinojede živali zmanjšujejo zaloge semena ter gostoto in hitrost preraščanja
mladja. Domnevamo, da se rastlinojeda divjad v primeru ujm pospešeno razmnožuje in
prilagaja gostote povečani ponudbi hrane. Z objedanjem, lupljenjem in drgnjenjem mlajših
dreves zavirajo naravno obnovo, kakovost mladja, dolgoročno vplivajo na kakovost lesa ter
povzročajo neželeno spremembo vrstne sestave.

Vsak vetrolom je zapleten proces, ki izhaja iz interakcij med naravnimi in antropogenimi
dejavniki. Nevarnost, ki jo predstavlja orkanski veter je odvisna od interakcije številnih
dejavnikov, ki so povezani s podnebjem, hitrostjo vetra in njegovo smerjo, topografijo, stanjem
tal, obliko in zdravstvenim stanjem korenin, lastnostmi dreves, značilnostmi sestoja in
gozdnogojitveno obravnavo (sečnja, redčenje itd.). Ko preučujemo vetrolome oz. izruvanje
dreves, večina analiz upošteva dve komponenti drevesne strukture: prva je nadzemna
komponenta debla, vej in listja, ki so podvrženi sili vetra in se pogosto šteje za enakovredno
silam, ki delujejo podobno kot veter na jambor ladje in lahko povzroči zlom pod
obremenitvijo. Druga predstavlja koreninski sistem, ki sidra drevo v tla proti silam vetra. Tla
so zelo pomemben dejavnik, ki je povezan z intenzivnostjo poškodb zaradi vetra. Zelo močni

1 Popis in opis opravljenega raziskovalnega dela vključno z doseženimi delnimi rezultati projekta v skladu s
programom. V primeru interdisciplinarno in interinštitucionalno sestavljenih projektnih skupin posebej navedite
uspešnost oz. neuspešnost tega sodelovanja. Opis naj bo stvaren, sklicujoč se na zastavljene naloge in vlogo v projektni
skupini glede na medsebojni dogovor o sodelovanju na projektu.
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 3 od 45

vetrovi lahko izruvajo ali prelomijo drevje, še posebej, če močno deževje prekomerno navlaži
tla  in s tem zmanjša moč tal - sidrišča. Premočena tla lahko privedejo do vetroloma  oz.
izruvanja, saj koreninski sistem ˝zdrsne˝ iz namočenih tal. Drevesa občutljiva na vetrolom so
običajno večja in stara, ob močnem vetru se izruvajo prej, še posebno, če so tla razmočena. V
takem primeru je odpornost drevesa proti prevrnitvi oz.izruvanju odvisna od njegovega
koreninskega sistema, lastnosti tal in trdnosti povezave med koreninami in delci tal (tj. tekstura
tal). Važna je tudi globina tal: npr. plitva tla ponavadi prispevajo tudi k nastanku plitvega
koreninskega sistema, vendar nekatere študije navajajo, da globina koreninske plošče ni
pomembna za sidranje ali prevrnitev drevesa. Pri preučevanju podrtih in stoječih drevesih nas
je tako najbolj zanimala tekstura gozdnih tal ter zdravstveno stanje in morfološke lastnosti
koreninski sistemov podrtih in stoječih dreves.

Na območju, ki smo ga izbrali za raziskovalno območje je bila jelka v vetrolomu leta 2017
med najbolj prizadetimi drevesnimi vrstami. Iz tega vidika smo ugotavljali lastnosti
koreninskih sistemov podrtih in še vedno stoječih jelk ter talne lastnosti mikrorastišč, ki ga
poraščajo jelke.  Na osnovi  definiranih ciljev smo oblikovali 6 delovnih sklopov, tesno
povezanih z dejavniki vetroloma 2017.

Cilji projekta:

1–Določiti lastnosti tal prizadetih in neprizadetih območij in opredeliti značilnost koreninskih
sistemov najbolj prizadetih drevesnih vrst - jelke (DS1);
2–Izdelati model potencialne ogroženosti širšega območja jelovo-bukovih gozdov glede na
možnost podobnih ekstremnih vremenskih pojavov (DS 2);
3–Primerjati uspešnost in učinkovitost obnove prizadetih in neprizadetih površin in določiti
ključne rastiščne dejavnike za uspešno pomlajevanje prizadetih površin. Metodologijo
uspešnosti razvoja bomo dopolnjevali z uporabo kemičnih in elektronskih odvračal proti
objedanju ter s popisi in odzivom mladja (DS 3);
4–Primerjati uspešnost sanacije površin zadnjega vetroloma (2017) z učinkovitostjo sanacije
starejših poškodovanih površin in izdelali napotke za optimalno obnovo sedanjih
prizadetih površin (DS 4).
5–Analizirati kakovostno in dimenzijsko strukturo gozdno-lesnih sortimentov in izdelati oceno
ekonomske izgube glede na strukturo gozdnih sestojev (DS 5).
6–Vodenju, poročanju in koordinaciji namenjamo delovni sklop DS 6.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 4 od 45

Lokacije raziskav

Na treh izbranih območjih, ki jih je v letu 2017/2018 prizadel vetrolom smo izbrali lokacije, na
katerih potekajo podrobnejše raziskave in meritve odziva (Slika 1):

1. Leskova dolina (OE Postojna)
2. Stojna (OE Kočevje) in
3. Ig (OE Ljubljana).

Izbor je omogočal optimalno izvedbo načrtovanih aktivosti, kot tudi primerjavo med delovnimi
sklopi.

Slika 1: Območja prizadetih jelovo-bukovih sestojev in lokacije podrobnejših raziskav

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 5 od 45

1.
Opisno poročilo o realizaciji predloženega programa dela

V vseh delovnih sklopih projekta je delo potekalo nemoteno in skladno z vsebinskim in
terminskim načrtom. Izjema sta sodelovanje in prenos znanja na domači in mednarodni
delavnici, katerih datuma sta bila spremenjena zaradi izrednih razmer (Covid-19). Datum
zaključne konference smo prestavili na zgodejše obdobje takoj, ko je bilo mogoče opraviti
terenski ogled izbrane lokacije brez omejitev druženja. Sodelovanje obeh inštitucij
(Gozdarskega Inštituta ter oddelka za Gozdarstvo in obnovljive gozdne vire BF, UL Lj.) je bilo
zgledno in dopolnjujoče, načrtovane aktivnosti so potekale nemoteno, brez zaostankov.
Prenos znanja je bil večji od pričakovanega, tudi zanimanje strokovne in raziskovalne javnosti.

Aktivnosti opravljene po posameznih delovnih sklopih so prikazane v nadaljevanju:

DS1: Talne lastnosti prizadetih in neprizadetih območij ter značilnost koreninskih
sistemov najbolj prizadetih drevesnih vrst
 Vodja: dr. Aleksander Marinšek

Terensko delo smo izvedli na območju Leskove doline, Stojne in Iga, ki so bile prizadete
zaradi decembrskega vetroloma v letu 2017. Na vseh treh prizadetih območjih smo:

-
vzorčili gozdna tla in ugotavljali glavne parametre, ki bi lahko odločilno vplivali na
stopnjo poškodovanosti sestojev zaradi vetra: matično podlago, talni tip, globino tal, C/N
razmerje, teksturo in vlažnost tal.
-
Izmerili smo dendrološke parametre panjev (premer koreničnika, velikost izruvanega
koreninskega sistema), zdravstveno stanje korenin ter biometrijo eksponiranih koreninskih
sistemov.
-
Vsem zajetim podatkom smo dodali atribute mikrorastišč (nadmorska višina,
ekspozicija...).
-
Ocenili smo mehanske in druge nepravilnosti lesa (kolesivost, gniloba…), ki
predstavljajo vzroke za slabšo stabilnost dreves in morebitno točko preloma drevesa zaradi
orkanskega vetra.
-
Talne vzorce za ugotavljanje teksture in vlažnosti tal smo odvzeli do globine, ki je to
dopuščala. Lokacije odvzema talnih vzorcev smo georeferencirali. S pomočjo sond smo na
več mestih sistematično vzorčili globine tal.

Parametre tal smo izmerili in vzorčili na vseh 3 različnih lokacijah na mikrorastiščih 30
naključno izbranih dreves jelke; 15 stoječih, nepoškodovanih in 15 padlih, izruvanih in
prevrnjenih dreves zaradi vetroloma. Meritve globine tal in vzorčenje tal smo opravili na
privetrni strani izbranih dreves 2 m od središča debla oz. namišljenega središča podrtih dreves.
Izbrana je bila le privetrna stran, ker je najpomembnejša stran koreninskega sistema pri uporu
koreninskega sistema na moč  orkanskega vetra (Stokes in Mattheck, 1996). Vzorčenje tal in
globina tal smo izmerili s polkrožno stožčasto T sondo. Za vsako drevo smo opravili 10
sistematično opravljenih meritev. Vrednosti različnih globin tal so bile pretvorjene v
povprečja, vzorci tal so bili združeni in za vsako mikro mesto vsakega drevesa smo dobili en
sestavljen/kompozitni vzorec. Pri vzorčenju in merjenju globine tal smo ločili organski in
mineralni del tal. Za kemijske analize so bili uporabljeni le vzorci tal, odvzeti iz mineralnega
dela. Prav tako je bila pri študiji upoštevana le globina mineralnega dela.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 6 od 45

1.1 Laboratorijske analize tal
Mineralne vzorce tal smo posušili, da smo dobili zračno suho stanje. Vzorce smo stehtali ter jih
po odstranitvi kamnov in korenin zmleli. Alikvot vzorca smo analizirali na koncentracije
organskega ogljika v tleh (SOC) in skupnega dušika (TN) s suhim zgorevanjem z uporabo
CNS analizatorja (Elemental Analyzer LECO CNS 2000, St. Joseph, MI, ZDA). Ocenili smo
količino kamnov v tleh. Razmerje C/N je bilo izračunano iz njihovih koncentracij. Vrednosti
pH tal smo določili v 0,01 M raztopini CaCl2. Teksturo tal, ki predstavlja razmerje med
posameznimi mineralnimi frakcijami v tleh (pesek, melj in glina) smo določili po standardu
ISO 11277:2009. Analize talnih vzorcev smo naredili v Laboratoriju za gozdno ekologijo na
Gozdarskem inštitutu Slovenije.

1.2 Rezultati
Tipi tal na mikrorastiščih okoli izbranih podrtih in stoječih jelk so bili zelo homogeni (Leskova
dolina: rjava pokarbonatna tla in rendzine, Stojna:rendzine in kamnišča, Ig: rjava pokarbonatna
tla in rendzine). Tla na lokaciji Stojna so bila izredno plitva in brez mineralnega dela v profilu
tal. Pravzaprav bi jelke lahko uspevale tudi na skalah, medtem ko njihove glavne korenine
segajo v globoke zemeljske žepe med skalami. Zato so bile meritve globine tal in vzorčenje tal
onemogočene in niso upoštevane na osmih od tridesetih mikroplosk. S tem smo tudi
onemogočali pridobitev fizikalno-kemijskih analiz mineralnega dela tal vseh mikrolokacij.
Toda tudi v primeru plitvih tal (kamnišče in protorendzine) so bile mikrolokalne razmere
homogene in primerljive za posekana in stoječa drevesa. Pomeni, da so bila na tako plitvih tleh
zastopana tako podrta kot stoječa drevesa. Z vseh treh lokacij (Leskova dolina - 10 vzorcev, Ig
- 9 vzorcev in Stojna - 3 vzorci) smo na koncu zbrali 22 agregiranih vzorcev mineralnih tal
(Preglednice 1, 2, 3).

Preglednica 1: Rezultati laboratorijske analize talnih vzorcev lokacije Leskova dolina

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 7 od 45

Preglednica 2: Rezultati laboratorijske analize talnih vzorcev lokacije Stojna

Preglednica 3: Rezultati laboratorijske analize talnih vzorcev lokacije Ig

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 8 od 45

Preglednica 4: Statistična analize med izmerjenimi parametri tal in dendrološkimi značilnostmi
stoječih in podrtih jelk na vseh treh raziskovanih lokacijah

SPREMENLJIVKA
Mean
Mean
t-value
df
p
Valid N
Valid N
Std.Dev.
Std.Dev.
F-ratio
p
PADLA
STOJEČA
PADLA
STOJEČA
PADLA
STOJEČA Variances Variances
Globina tal_skupaj
23.278
22.463
0.373
336
0.710
176
162
21.490
18.452
1.356
0.050
Globina tal_mineralni del
11.159
11.438
-0.168
336
0.867
176
162
16.343
13.996
1.364
0.046
premer panja na h50 cm (cm)
58.719
59.500
-0.102
24
0.919
16
10
17.720
20.834
1.382
0.557
Premer panja na h130 (cm)
48.786
12
0
14
13.331
0.000
1.000
Št. korenin iz koreničnika
2.188
2.500
-0.548
28
0.588
16
14
1.601
1.506
1.129
0.834
Corg
5.594
5.292
0.375
20
0.711
11
11
2.129
1.616
1.736
0.398
N
0.314
0.296
0.377
20
0.710
11
11
0.122
0.099
1.533
0.512
pH
5.450
5.312
0.453
20
0.655
11
11
0.671
0.752
1.255
0.726
pesek %
2.245
3.282
-0.913
20
0.372
11
11
1.159
3.581
9.550
0.001
grobi melj %
16.509
16.736
-0.176
20
0.862
11
11
3.073
2.998
1.051
0.939
fini melj %
47.664
46.364
0.443
20
0.663
11
11
7.629
6.059
1.585
0.479
glina %
33.582
33.618
-0.010
20
0.992
11
11
9.978
7.144
1.951
0.307

1.3 Glavne ugotovitve
•
Tipi tal, kjer smo izbrali podrta in stoječa drevesa za analizo, se znotraj lokacij niso
spreminjala pri stoječih in podrtih drevesih; mikrorastiščne talne razmere so bile zelo
homogene (Leskova dolina: rjava pokarbonatna, žepasta tla, Stojna: protorendzina in
rendzina, Ig: rjava pokarbonatna, žepasta tla). Vse so na karbonatni matični podlagi.
•
Tla na vseh lokacijah so plitva do zmerno globoka (organski in mineralni horizonti
skupaj) in kamnita; tla na mikrorastiščih podrtih dreves so bila v povprečju globoka 23,27
cm, na mikrorastiščih stoječih dreves v povprečju 22,46 cm (Preglednica 4). V skupnih
globinah tal nismo potrdili statistično značilne diferenciacije. Prav tako nismo potrdili
statistično značilnih razlik med globinami mineralnega dela tal obeh obravnav
(Preglednica 4).
•
Rezultati v preglednici 4 prikazujejo terenske meritve, kot so globina tal in analize
vzorcev tal, odvzetih iz mineralnega dela tal. Statistično značilnih razlik med fizikalno-
kemijskimi parametri tal na mikro lokacijah padlega in stoječega drevesa nismo potrdili.
•
Zdravstveno stanje korenin in panjev izruvanih drevesnih vrst je bilo v večini primerov
odlično. Ugotavljamo, da za prevrnitev posameznih jelk ni bilo krivo slabo zdravstveno
stanje koreninskega sistema ali koreničnika (gnilobe, poškodbe, glive,...).
•
V primeru dreves na Stojni, kjer so bila tla skalnata in plitva (protorendzine in rendzine
kot prevladujoč tip tal), nismo mogli odvzeti vzorcev tal, posledično nismo mogli določiti
fizikalno-kemijskih značilnosti tal. Tudi tu so bile mikrorastiščne razmere homogene in
primerljive med podrtim in stoječim drevjem.
•
Predvidevamo, da je glavni vzrok za podiranje in padanje dreves število in smer
glavnih korenin, ki so izraščale iz panja glede na smer orkanskega vetra v času vetroloma.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 9 od 45

DS2: Model potencialne ogroženosti jelovo-bukovih gozdov glede na možnost nastanka
podobnih ekstremnih vremenskih pojavov
Vodja: dr. Mitja Ferlan

V okviru DS2 smo glede na izbrana območja vzorčenja talnih parametrov izbranih v DS1
pripravili osnovo za pripravo zbirke podatkov o meteoroloških razmerah. Izdelali smo karto
prizadetih območji vetroloma in jih primerjali z rastiščnimi združbami in talnimi razmerami.

Slika 2: Talne in rastiščne razmere na prizadetih jelovih bukovjih

Cilj je bila priprava modela potencialne ogroženosti širšega območja jelovo-bukovih gozdov
glede na možnost podobnih ekstremnih vremenskih pojavov in preveriti hipotezo ali je
namočenost rastišč odločilnega pomena pri njihovi izpostavljenosti vetrolomom. Podrobneje
lahko naše delo razdelimo na: (1) analizo vremenskega dogajanja in talnih razmer pred
vetrolomom z vidika mikrorastiščnih razmer (matična podlaga, ekspozicija, nadmorska višina,
vrsta/struktura sestojev), (2) pripravo modela potencialne ogroženosti širšega območja jelovo-
bukovih gozdov glede na možnost podobnih ekstremnih vremenskih pojavov in izdelavo
interaktivnih kart mesečnih/dnevnih ogroženosti na osnovi realnih vremenskih podatkov.

2.1 Analiza vremenskega dogajanja in talnih razmer pred vetrolomom z vidika mikrorastiščnih
razmer
Decembrski vetrolom leta 2017 je bil izjemen dogodek in kot tak ni primeren za uporabo v
analizah in izdelavo modelov potencialne ogroženosti; predstavlja namreč osamelec v
podatkih. Vseeno smo analizirali vremensko dogajanje pred vetrolomom. Burno vremensko
dogajanje je bilo posledica izrazito hladne fronte, ki se je iznad Atlantika spustila do
Sredozemlja in zajela Slovenijo v noči z 8. na 9. december (ARSO, 2018). V obdobju med 8.-
16. decembrom so celotno Slovenijo zajele obilne padavine, v osrednjem in zahodnem delu
države je padlo med 100 in 300 mm, ponekod tudi do 500 mm, na vzhodu od 50 in 100 mm.
Obilne padavine so se pojavljale tudi v novembru 2017, tako da so bila tla dobro namočena.
Nad večino Slovenije je med 8. in 16. decembrom pihal viharen veter, s sunki jakosti 8
boforjev (bf) (več kot 17,1 m/s). Veter je bil zelo močan tudi v nižjih predelih. Največji
izmerjeni sunki vetra v m/s na merilnih postajah ARSO in merilnih postajah, s podatki katerih
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 10 od 45

ARSO razpolaga, med 8. in 16. decembrom prikazuje slika 3 (ARSO, 2018).

Slika 3: Jakost vetra med 8.-16.12.2017 (ARSO)

Na takšen ekstremen vetrolomni dogodek je na eni strani vplivala velika namočenost tal in na
drugi več zaporednih dni z viharnim oz. močnim vetrom. Podobno sosledje smo potrdili tudi z
analizo preteklih vetrolomov na območju celotne Slovenije po podatkih Zavoda za gozdove
Slovenije in njihove zbirke 'timber' za zadnjih 25 let (obdobje1995 - 2019, ZGS, 2018) ter na
podatkih ARSO za zadnjih 20 let iz 185 meteoroloških postaj.

Slika 4: Decembrski vetrolom 2017

Pri analizah dogodkov pred letom 2017 smo se osredotočili na odseke, kjer se je pojavil
vetrolomni dogodek in sta bili prizadeti jelka in smreka (n = 29 062 odsekov). Med letoma
1995 in 2017 smo vetrolomne dogodke zabeleženi na 46,3 % odsekov, med letoma 1995 in
2018 na 49,8 % odsekov. Zadnja dva ekstremna vetroloma (2017 in 2018) sta povečala
zabeležene škode na odsekih za kar 3,5 %. Analiza vetroloma za smreko in jelko od 1995 do
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 11 od 45

2019 glede na kamnitost in skalnatost obravnavanega odseka prikazuje slika 5.

Slika 5: Vetrolomi glede na kamnitost (%) in skalovitost (%)

Analiza pojavnosti vetrolomov glede na matično podlago je seveda obremenjena z dejstvom,
da se največji delež sestojev smreke in jelke pojavlja na apnenčasti in dolomitni matični
podlagi (Slika 6).

Slika 6: Pojavnost vetrolomov v obdobju 1995-2015 glede na matično podlago

2.2 Priprava modela potencialne ogroženosti širšega območja jelovo-bukovih gozdov glede na
možnost podobnih ekstremnih vremenskih pojavov
Za namen izdelave modela ogroženosti jelke in smreke na vetrolomne dogodke smo na ARSO
pridobili dnevne vrednosti meteoroloških parametrov za zadnjih 20 let izmerjenih na 185
meteoroloških postajah. Vsakemu odseku v podatkih ZGS smo izračunali centroid in mu
pripisali najbližjo meteorološko postajo (Slika 7).

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 12 od 45

Slika 7: Vetrolomi v odsekih z lokacijami meteoroloških postaj (ARSO)

Tako smo oblikovali zbirko podatkov z dnevnimi meteorološkimi podatki posameznih odsekov
in letno število v vetrolomu padlih m3 lesa jelke in smreke. Pri nadaljnji analizi smo se soočali
s težavo časovnega neskladja. Na eni strani smo imeli dnevne podatke o vetru in padavinah, na
drugi strani pa letne podatke o m3 lesa, za katere ne poznamo točnega datuma dogodka.
Primer: podatki o m3 iz decembrskega vetroloma 2017 so v večini odsekov zabeleženi v letu
2018. Težavo smo rešili tako, da smo za posamezni odsek na časovnem traku izbrali dan z
viharnim vetrom in mu pripisali padle m3 za tisto leto. Analizo smo opravili za vse odseke po
dnevih in letih. Ustvarjena baza podatkov vsebuje napake, saj ni nujno, da je prvi viharni veter
v izbranem letu že povzročil poškodbe sestoja. Za posamezen odsek smo z multivariatno
analizo ustvarili model odvisnosti padlih m3 od števila dni s padavinami večjimi od 20 mm in
števila dni z vetrom močnejšim od 6 bf. Kot primer navajamo 3D vizualizacijo modela za
naključno izbrani odsek (Slika 8).

Slika 8: Število padlih m3 glede na padavine (>20 mm) in jakost vetra (>6 bf).

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 13 od 45

DS3: Spremljanje uspešnosti razvoja obnove mladja ter učinkovitost kemičnih in
elektronskih odvračal s pomočjo popisov objedenosti in odziva mladja
Vodja: doc. dr. Matjaž Čater

3.1 Stanje in prisotnost mladja
Rezultati meritev mladja na ogolelih površinah po vetrolomu kažejo veliko različnost odziva
med vrstami. Usmerjeni smo predvsem na odziv prevladujočih drevesnih vrst visokega
dinarskega krasa: mladja jelke, smreke, bukve in javorja, ki je prevladovalo na vseh treh
izbranih lokacijah. Mladje jelke, ki je bilo na izbranih lokacijah prisotno pred vetrolomom je
bilo močno prizadeto zaradi objedanja divjadi, dodatno je predstavljala velik stres nenadna
presvetlitev odraslega sestoja. Prilagoditev na novonastale razmere je bila slabša, kot pri
smreki in bukvi. Največ razlik opažamo v svetlobnih razmerah gozdnega roba.
Junija in julija smo vsakič ponovili meritve fiziološkega odziva (jelka, bukev, smreka, javor)
na vseh opazovanih lokacijah. Ponovitve kažejo na umirjanje razmer pri smreki in bukvi, ter na
zaostrovanje (izpad) jelovega mladja, predvsem na odprtih lokacijah, brez zastiranja matičnega
sestoja.
Popis mladja na izbranih lokacijah vetrolomov kaže, da je zastopanost vrst v vzniku na
Snežniku, v Kočevju in na Igu primerna (Slike 9, 10 in 11). Na vseh proučevanih lokacijah
prevladuje mladje g. javora. Na Snežniku in v Kočevju slednjemu sledi jelka, medtem ko je na
Igu druga prevladujoča vrsta mali jesen, jelka je šele na četrtem mestu za bukvijo. Mali jesen je
bil prisoten le na Igu. Vrste, ki so bile skupne vsem trem lokacijam, so: javor, jelka, smreka,
bukev in brest. Smreke je največ na Snežniku, sledi je Ig, v Kočevju smo je našli zelo malo.
Bukev je na lokacijah predstavljala približno desetino mladja, bresta je za desetino celotnega
mladja na Kočevju, pol manj na Snežniku in malo na Igu.

Slika 9: Zastopanost vrst - Snežnik

Objedenost znotraj posameznih višinskih razredov (razmerje neobjedeno : objedeno) je
največje v višinskih razredih I (15-30cm) in II (30-60cm), na Igu tudi v razredu II (60-100cm).
Izmerjene višine ustrezajo poškodbam parkljarjev in višini gobca.
Določili smo izhodiščno število posameznih drevesnih vrst na ploskvah z različnimi odvračali
in na kontrolnih ploskvah, ki ga bomo podrobno ponovili na koncu raziskovalnega obdobja
(poletje 2021) za določitev njihovega učinka.
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 14 od 45

Slika 10: Zastopanost vrst - Kočevje

Slika 11: Zastopanost vrst - Ig

3.2 Rezultati zapisov fotopasti
V začetku raziskave smo na vsako od izbranih lokacij namestili po tri fotopasti za 4 mesece.
Fotopasti smo namestili na vsako od lokacij (Stojna, Leskova dolina, Ig) in na vsako od treh
podploskev za ugotavljanje učinka kemičnih in zvočnih odvračal ter kontrolo; v enem letu smo
tako evidentirali vse lokacije. Nastale posnetke na terenu v pisarni pregledamo, zabeležimo
njihovo lokacijo, tip ploskev, datum, uro, vrsto živali, spol (če je možno), število in vedenje.
Od konca oktobra 2019 do konca aprila 2021 smo s pomočjo fotopasti zabeležili 2491
samodejnih posnetkov, od tega 186 posnetkov živali. V njih je zajetih 282 osebkov devetih
različnih vrst. Največ se je v objektiv ujelo velikih rastlinojedov (jelenjad, srnjad - skupaj 219
osebkov),od ostalih vrst še rjavi medved, divji prašič, lisica, jazbec, poljski zajec in kuna (slika
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 15 od 45

12).

Slika 12: Deleži posamezni živalskih vrst glede na zapise fotopasti

Za številčno najbolj obiskano lokacijo s strani velikih rastlinojedov se je izkazal Snežnik oz.
Leskova dolina, sledilo je Kočevje in nazadnje Ig. Vrstna zastopanost kaže na Igu močno
prevlado v prid srnjadi, na Snežniku jelenjadi, v Kočevju pa je bila zastopanost glede na
podatke fotopasti zelo uravnotežena. (Slika 13).

Slika 13: Številčna zastopanost jelenjadi in srnjadi na posameznih lokacijah

Primerjava ploskev odvračal (kemična, kontrola, zvočna) je pokazala na največjo obiskanost
kontrolnih ploskev. Velika razlika se najbolje pokaže na Snežniku, kjer je bila obiskanost
največja v primerjavi z drugimi lokacijami. Najmanj obiskane so bile ploskve z zvočnimi
odvračali. Največje število obiskov ploskev s kemijskimi odvračali v Kočevju sovpada z večjo
obiskanostjo pozimi, ko je odvračalo slabše delovalo zaradi manjših temperatur in snega.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 16 od 45

Slika 14: Razlike v skupnem številu zaznalih obiskov po lokacijah in vrstah odvračal

Slika 15: Vedenjski odzivi velikih rastlinojedov

Vedenje rastlinojedih parkljarjev (evropske srne Capreolus capreolus in navadnega jelena
Cervus elaphus) smo uvrstili v šest različnih razredov (po van Ginkel et al., 2019) in sicer: 1)
hranjenje (objedanje, žvečenje, iskanje hrane po tleh, hranjenje med hojo, glava načeloma pod
rameni), 2) opreznost (ni žvečenja, osebek je pri miru in opazuje, glava nad rameni), 3) tek, 4)
hoja (ni žvečenja, iskanja hrane), 5) beg (nenadoma zbeži), 6) drugo (negovanje kožuha, ipd.).
Rezultati niso pokazali večjih razlik med lokacijami.

3.3 Odzivi učinkovitosti mladja
Za drevesne vrste (bukev, jelko, smreko in javor), ki se kot najpogostejše pojavljajo na vseh
treh izbranih (prizadetih) lokacijah smo v treh rastnih obdobjih opravili meritve odziva v treh
primerljivih skupinah svetlobne intenzitete, ki smo jih določili s pomočjo analize hemisfernih
posnetkov. Za kriterialni znak ločevanja smo uporabili ISF (%), ki podaja razmerje med
deležem potencialnega difuznega sevanja na točki meritve in na odprtem, brez zastiranja
odraslega sestoja in se je kot učinkovit kazalnik potrdil v študijah pomlajevanja jelovih bukovij
(Čater in Diaci 2017, Čater in Levanič 2019). Omenjeni pristop omogoča primerjavo
intervalnih skupin in vzporejanje odziva tudi med istimi kategorijami različnih rastišč. Mejne
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 17 od 45

vrednosti so znašale: pod zastorom (ISF<15%), na gozdnem robu (15%<ISF<25%) in na
odprtem (ISF>25%).
V izbranih svetlobnih kategorijah smo na vsaki lokaciji določili najmanj 8 osebkov izbrane
drevesne vrste, na katerih smo izmerili asimilacijski odziv glede na različno intenziteto
svetlobe v kontroliranih pogojih (CO2, vlaga, pretok plinov, temperatura), da so bili rezultati
med vrstami in lokacijami medsebojno primerljivi. Na podlagi pridobljenih podatkov smo
določili asimilacijsko učinkovitost v posameznih svetlobnih kategorijah za vsako vrsto in leto
opazovanja. Foliarni dušik med posameznimi svetlobnimi lokacijami iste vrste in različne
lokacije je bil znotraj optimalnih vrednosti, kakršne navaja literatura.

Slika 16: Asimilacijska učinkovitost za bukev, jelko, javor in smreko na izbranih lokacijah, ki
jih je prizadel vetrolom

Opazno je povečevanje učinkovitosti po vetrolomu pri listavcih (bukvi in predvsem pri g.
javorju) po prvem letu, v nadaljevanju učinek svetlobe popusti oz. se zmanjša. Potrdili smo
neznačilno spremembo pri smreki in izrazito nazadovanje oz. zmanjševanje učinkovitosti pri
jelki na vseh opazovanih lokacijah. Izpad jelke na stalnih lokacijah je bil izrazit podobno, kot
po žledu leta 2014 (Čater in Diaci 2017), da smo zaradi izpada osebkov s težavo opravili
ponovitev meritev v letu 2020. Zmanjševanje učinkovitosti se je z leti in s povečevanjem
svetlobne intenzitete pri jelki značilno povečevalo (slika 16). Med posameznimi lokacijami
proučevanja vetroloma nismo potrdili značilnih razlik, kar kaže na enovit odziv drevesnih vrst.
Primerjava obeh velikopovršinskih ujm kaže na večjo jakost motnje po žledu, v primerjavi z
vetrolomom (Čater 2021).

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 18 od 45

Slika 17: Pomik konkurenčne izenačenosti med vrstami na odziv svetlobe po ujmi: levo žled
2014, desno vetrolom 2017

3.4 Številčnost mladja
Na istih mikrolokacijah kjer smo merili učinkovitost odziva smo na 30 x 30m naključno
izbrani površini določili številčnost klic glavnih oz. prevladujočih drevesnih vrst v vsakem
opazovanem letu. Povsod potrjujemo zmanjševanje števila, kot posledico naravnega izbora.
Relativni deleži posameznih vrst potrjujejo meritve učinkovitosti; ponovno je bilo relativno
zmanjševanje deleža največje pri jelki, manj pri ostalih vrstah. Tudi pri številčnosti se kaže na
večjo letalnost žleda 2014 v primerjavi z vetrolomom 2017 (Čater 2021).

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 19 od 45

Slika 18: Zmanjševanje deleža posameznih vrst mladja po žledu in vetrolomu

3.5 Vegetacijski indeksi (UAV)
V letu 2020 smo opravili snemanja raziskovalnih ploskev z UAV (dronom) v optimalnih
vremenskih razmerah za ugotavljanje različnih vegetacijskih indeksov, povezanih z
občutljivostjo oz. učinkovitostjo mladja v različnih svetlobnih razmerah. Splošne ugotovitve na
vseh treh lokacijah potrjujejo ugotovitve talnih meritev, predvsem glede razlik med gozdnim
robom in odprtim sestojem (slike 19, 20 in 21). Razlik na ravni posameznih rastlin/ dreves
nismo potrdili.

Slika 19: TRP Snežnik: A – posnetek absolutnih nadmorskih višin; B – ortofoto posnetek; C, D
– NDVI z različno referenčno skalo

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 20 od 45

Zdravstveno stanje vegetacije (glede na odboj valovne dolžine) smo določali s pomočjo
multispektralne kamere Micasense RedEdge™ ki sočasno posname odzive 5 različnih valovnih
območij / pasov: vidno območje (RGB) -3, mejno rdeče območje, ki zaznava procese
fotosinteze -1 in bližnje infrardeče območje, ki zaznava spremembe strukture asimilacijske
površine.

Slika 20: TRP Stojna: A – posnetek absolutnih nadmorskih višin; B – ortofoto posnetek; C, D
– NDVI z različno referenčno skalo

Slika 21: TRP Ig: A – posnetek absolutnih nadmorskih višin; B – ortofoto posnetek; C, D –
NDVI z različno referenčno skalo

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 21 od 45

DS4: Primerjava učinkovitost sanacije starejših poškodovanih površin z objekti
  zadnjega vetroloma
Vodja: prof. dr. Jurij Diaci

4.1 Metode
V nazarskem in slovenjgraškem območju, ki sta bila močno prizadeta po vetrolomih 2017 smo
izbrali več starejših obstoječih raziskovalnih objektov s trajnimi raziskovalnimi ploskvami za
preučevanje naravne in umetne obnove, ki so jih prizadeli velikopovršinski vetrolomi.
Primerjalne analize novih in starih objektov so omogočile dolgoročnejši vpogled v razvoj
mladja po analogiji kronosekvenc ter zanesljivejše ocene in napovedi obnove. V izbranih starih
objektih smo ponovili snemanja sukcesijskega razvoja, preživetja in kakovosti mladja ter
vplivnih dejavnikov. Metodologiji snemanja v starih in novih objektih sta bili prilagojeni
različnim razvojnim stopnjam mladja, a vseeno primerljivi. Na podlagi primerjalne analize
naravne in umetne obnove na starih in novih objektih smo razvili priporočila za obnovo in
nego gozdov prizadetih po ujmah, s posebnim poudarkom na najbolj prizadetih površinah po
vetrolomu 2017.

Delovni sklop DS4 delimo na tri dele:
1)
Učinkovitost obnove starejših, od vetrolomov poškodovanih gozdov v letu 2008
2)
Učinkovitost obnove poškodovanih gozdov v vetrolomu leta 2017
3)
Primerjava obnove po vetrolomih 2008 in 2017
4)
Gozdnogojitvene smernice za obnovo po ujmah

1) V prvem delu smo se osredotočili na analizo obnove na površinah, ki so jih prizadeli
vetrolomi v 2008. Raziskavo smo opravili na območju vetrolomov iz leta 2008 (7. in 13. julij
ter 15. avgust), ki so poškodovali večje površine gozdov (20.000 ha) s skupnim volumnom lesa
približno 500.000 m3 (Kolšek, 2008). V raziskavo smo zajeli območja, kjer so bile poškodbe
zgoščene na večjih površinah; izbrali smo območje vetroloma v Trnovskem gozdu, na Črnivcu
in v širši okoli Bohorja. Tehnični sanaciji (sečnja in spravilo) v letih 2008 in 2009 je sledila
saditev v letih 2009, 2010 in deloma tudi 2011. Meritve smo opravili leta 2012, 2014 (Fidej,
2016) in 2019 (Cerioni, 2021). Ploskve smo zakoličili na površini, ki je bila posajena in
površini, prepuščeni naravni obnovi. Pri prvi in drugi meritvi smo izvedli popise na ploskvah,
velikosti 10 x 10 m. Podrobnosti metod so opisane v Fidej, 2016 in Fidej in sod., 2017. Zaradi
napredujoče sukcesije smo morali v letu 2019 meritve prilagoditi, zato smo na ploskvah
naravne in umetne obnove na celotni ploskvi, velikosti 10 x 10 m, popisali vse mladje po
naslednjih višinskih razredih: 1) do 50 cm, 2) 50-149 cm, 3) 150-299 cm, 4) višina ≥ 300 in
DBH < 5 cm, 5) DBH ≥ 5 cm, klic nismo popisovali. Spremenjena metoda še vedno omogoča
neposredno primerjavo parametrov v času. Na ploskvah smo popisali vse mladje ne glede na
izvor (sajeno ali naravno; Cerioni, 2021); skupno so bile popisane 103 ploskve.

2) Preverili smo uspešnost pomlajevanja po nedavnem vetrolomu leta 2017 na Koroškem, kjer
je od 11. do 13. septembra 2017 na obsežnih površinah poškodoval zlasti sestoje iglavcev.
Uspešnost obnove smo preverili v dveh manjših raziskavah, pri čemer je prva potekala na
pobočjih nad Dravogradom (v nadaljevanju vetrolom Dravograd) in druga nad Radljami ob
Dravi (v nadaljevanju vetrolom Radlje).
Vetrolom Dravograd - V raziskavi na Koroškem smo preverjali naravno pomlajevanje v
vrzelih med območjem, kjer so pred ujmo prevladovali čisti smrekovi sestoji, in sestoji, kjer so
pred ujmo prevladovali čisti in mešani bukovi sestoji. Objekti so na pobočjih nadmorske višine
od 430 do 800 m. Na območjih naklon znaša od 20° do 45°. Objekti v stratumu bukve so na
obronkih Pohorja na desnem bregu Drave v odsekih 5367B ter 5368 v revirju Trbonje, medtem
ko so objekti v stratumu smreke na levem bregu Drave na vznožju Košenjaka v odsekih 5136,
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 22 od 45

5142 v revirju Libečiče in 5161B v revirju Košenjak V vsakem izmed navedenih stratumov
smo izbrali in popisali eno večjo vrzel (deset ploskev) in eno manjšo (dve ploskvi). Na
ploskvah je bilo popisano vse naravno mladje glede na višinski razred: 1) do 20 cm, 2) 21-50
cm, 3) 51-130 cm, 4) 13-250 cm, 5) h > 250 - 5 cm DBH, brez klic; skupno smo popisali 24
ploskev (Roger, 2021).
Vetrolom Radlje ob Dravi - Na lokaciji smo analizirali naravno pomlajevanje po vetrolomu
leta 2017. Na območjih znaša naklon od 10 ° do 30 °. Objekti so na južnih pobočjih na levem
bregu Drave v bližini avstrijske meje. Popise smo opravili v eni manjši vrzeli, velikosti enega
hektara (vetrolom A), 900 m nadmorske višine, južno pobočje, odsek 9178, in nekoliko večji
vrzeli, velikosti 4 ha (vetrolom B), 850 m nadmorske višine, jugozahodno pobočje, odsek
9144, oboje v revirju Radlje. Na ploskvah je bilo popisano vse naravno mladje glede na
višinski razred: 1) do 30 cm, 2) 31–50 cm, 3) 51–130 cm, 4) 131–500 cm, brez klic; skupno
smo popisali 24 ploskev (Majger, 2021).

4.2 Rezultati
4.2.1 Učinkovitost obnove starejših, od vetrolomov poškodovanih gozdov v letu 2008
Gostote mladja (Slika 22) na ploskvah naravne in umetne obnove kažejo na različne ekološke
razmere med raziskovalnimi objekti. Gostote so že od začetka meritev v 2012 visoke na
objektu Bohor in Črnivec, medtem ko so na Trnovskem gozdu nizke zaradi zaostrenih
ekoloških razmer kot so visoka nadmorska višina, deloma južne lege, kraški teren s površinsko
skalovitostjo in kamnitostjo in posledično plitvimi tlemi. Zanimivo so v letu 2019 bile razlike
med objekti veliko manjše kot pričakovano. Povprečna gostota v 2019 je znašala 6500 osebkov
na hektar.

Slika 22: Gostote naravnega mladja na ploskvah naravne obnove v letih 2012, 2014 in 2019

Slika 23 prikazuje gostote naravnega mladja v 2012 in 2014 na ploskvah umetne obnove ter
naravnega mladja in sajenega mladja v letu 2019. V 2019 zaradi napredujoče vegetacije in
spremembe vzorčenja namreč ni bilo več mogoče razlikovati med naravnim in umetnim
mladjem. Razlike v gostotah naravnega mladja na umetno obnovljenih predelih so bile manjše
kot pri predelih z naravno obnovo.  Prav tako so bile manjše razlike v gostotah med različnim
raziskovalnimi objekti. Primerjava gostot mladja na ploskvah naravne in umetno obnove kaže
na 3-4 krat večje začetne (v 2012 in 2014) gostote naravnega mladja na ploskvah naravne
obnove. Tudi v 2019 je gostota naravnega mladja na predelih naravne obnove večja kot
kombinirana gostota naravnega mladja in sadik na ploskvah umetne obnove, kar kaže na velik
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 23 od 45

potencial naravne obnove na veliki večini rastišč. Iz teg sklepamo da nega mladih sestojev
(obžetev) na ploskvah umetne obnove močno negativno vpliva na gostote samoniklega
naravnega mladja.

Slika 23: Gostote naravnega mladja (leta 2012 in 2014) in naravnega mladja s sadikami (leto
2019)

Deleži sencozdržnih (in ekonomsko zanimivih) drevesnih vrst (smreka, jelka, jelka) je bil
bistveno večji na predelih naravne obnove, kar ponovno nakazuje na dober potencial naravne
nasemenitve.
Shannonov indeks vrstne pestrosti v letu 2019 (Slika 24) je v povprečju znašal 1,15. Med
predeli z naravno in umetno obnovo ni bilo značilnih razlik v vrstni pestrosti. Med objekti je
bil pričakovano najbolj raznolik Bohor, sledita Črnivec in Trnovski gozd. Na vrstno pestrost je
imela pozitivni vpliv pokrovnost grmovne plasti v letu 2012 in saditev, medtem ko je imela
pokrovnost drevesnih ostankov v 2012 in nadmorska višina, negativen vpliv.

Slika 24: Shannonov indeks vrstne pestrosti na raziskovalnih območjih v letu 2019

Strukturna sestava med raziskovalnim objekti v letu 2019 (slika 25) nakazuje razvoj vegetacije.
Na vseh raziskovalnih območjih je bilo največ mladja v višinskem razredu 151 – 300 cm.
Porazdelitev dreves po višinskih razredih nakazuje hitrost razvoja drevesne vegetacije.
Pričakovano je mladje zaradi nizkih nadmorskih višin in subpanonskega podnebja najbolj
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 24 od 45

razvito na območju Bohorja, na kar kaže velik delež dreves v višinskem razredu 151 – 300 cm
ter v razredu nad 300 cm do 5 cm DBH. Črnivec je med raziskovalnimi območji strukturno
najbolj pester, saj je porazdelitev v različnih višinskih razredih najbolj enakomerna. Razvoj
vegetacije je zaradi zaostrenih ekoloških razmer najpočasnejši na območju Trnovskega gozda.

Slika 25: Strukturna sestava na raziskovalnih območjih v letu 2019

Slika 26 kaže višino dominantnih osebkov med letoma 2012 in 2021. Medtem ko v letu 2012
višine drevesnega mladja dosegajo približno meter višine, pa v 2021 številne najbolj prisotne
vrste presegajo višino 7 m (Blatnik, 2021).

Slika 26: Višina dominantnih osebkov štiri (leta 2012) in trinajst (2021) let po vetrolomu na
Črnivcu (Blatnik, 2021)

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 25 od 45

4.2.2 Učinkovitost obnove poškodovanih gozdov v vetrolomu leta 2017
Gostota naravnega mladja tri leta (leta 2020) po vetrolomu leta 2017 na objektu Radlje je bila
2067, na objektu Dravograd pa 8074 osebkov na ha (Preglednica 4).  Zmes je bila precej
podobna, v obeh primerih je od poznosukcesijskih vrst prevladovala smreka (Dravograd 21 in
31 % Radlje) in bukev (28 in 16 %), jelka je bila prisotna le v Radljah (9%). Od pionirskih oz.
svetloljubnih vrst pa je v Radljah prevladovala jerebika (31 % vseh DV, le 1% v Dravogradu),
v Dravogradu pa je bilo več ive (11%) in breze (13%; preglednica 5).
Rezultati obnove po vetrolomu nad Dravogradom nakazujejo, da je bila pestrost drevesnih vrst
večja na predelih nekdanjih smrekovih sestojev, kjer se v mladju obilneje pojavljajo
svetloljubne drevesne vrste (npr. vrbe, veliki jesen, trepetlika, jerebika, lipovec), medtem ko je
na predelih bukovih sestojev več bukve in breze. Gostote so bile na predelih bukovih sestojev
bistveno večje, tj, 11.117 osebkov na ha, medtem ko je v stratumu smreke bilo 6292 osebkov
na ha. Analiza temeljnice pred ujmo in gostote mladja je pokazala, da se gostote mladja s
povečanjem temeljnice manjšajo, pri čemer se razlike v gostoti mladja med stratumom pri isti
temeljnici pojavijo zaradi mladja, ki je bilo prisotno že pred ujmo. Višinska analiza mladja
nam je pokazala statistične razlike v gostoti mladja pri višinskem razredu do 20 cm, kjer
prevladuje gostota mladja v bukovem stratumu, kar bi lahko pripisali razliki v talnih razmerah
med stratumih. Ugotovili smo, da je bilo nekatero mladje razvito že pred ujmo. Bukev se kot
dominantna drevesna vrsta v stratumu bukve pojavlja v vseh višinskih razredih, zato lahko
pričakujemo prevlado nad ostalimi drevesnimi vrstami.
Višinska struktura mladja nad Radljami (slika 27) nakazuje rastne značilnosti posameznih
drevesnih vrst. Smreka je močno zastopana v najnižjem in drugem višinskem razredu kar
nakazuje njeno uspešno nasemenitev in pomlajevanje v smrekovih sestojih. Poleg smreke je
precej zastopana v najnižjih dveh razredih tudi bukev ter jerebika, slednja kot tipični
predstavnik svetloljubnih pionirskih vrst s hitro začetno rastjo. Zastopanost smreke in bukve v
razredu višjem od 131 cm nakazuje, da gre verjetno za pomladek, ki je nastal še pod zastorom
sestoja pred ujmo.

Slika 27: Višinska struktura mladja na objektu Radlje ob Dravi

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 26 od 45

Višinska struktura mladja na objektu Dravograd (Slika 28) nakazuje podobno stanje kot v
Dravogradu. Smreka je močno zastopana v spodnjih treh razredih, medtem ko njen delež
močno upade v razredu nad 130 cm. Izjema je bukev, ki je močno zastopana v vseh višinskih
razredih, kar nakazuje, da je verjetno bila kot pomladek prisotna že pred vetrolomom.

Slika 28: Višinska struktura mladja na objektu Dravograd

4.2.3 Primerjava obnove po vetrolomih 2008 in 2017
Gostote naravnega mladja na objektih raziskave nakazujejo različne začetne gostote naravnega
pomlajevanja. Po vetrolomih leta 2008 je bilo štiri leta po ujmi (l. 2012) povprečno 19.567
osebkov na hektar, medtem ko je na objektu Dravograd in Radlje tri leta po ujmi gostota
znašala 2067 osebkov na objektu Dravograd oz. 8074 osebkov na hektar na objektu Radlje
(Preglednica 4). Primerjava začetnega stanja po vetrolomu leta 2008 in enajstih vegetacijskih
sezon po ujmi nakazuje, da so se velike, tj. 3- do 4-kratne razlike med gostotami naravnega
mladja na predelih, prepuščenih naravni obnovi, in umetno obnovljenih površinah sčasoma
zmanjšale, še vedno pa je gostota naravnega mladja večja kot vsota sadik in naravnega mladja
na posajenih površinah. Razlike verjetno lahko pripišemo obžetvi sadik, s čimer lahko
nenamerno odstranimo tudi samoniklo naravno mladje na umetno obnovljenih površinah (Fidej
s sod., 2017).

Preglednica 4: Gostote naravnega mladja na objektih raziskave (podatki za vetrolome v letu
2008 so prikazani kot povprečje treh objektov raziskave)

Vetrolom
Leto vetroloma
2008
2017
Leto meritev (od vetroloma)
2012 (4) 2014 (6) 2019 (11)
2020 (3)
2020 (3)
Objekt
Bohor, Črnivec, Trnovski gozd Dravograd Radlje
Gostota naravnega mladja / ha
19567
22727
7051
8074
2067
Gostota nar. ml. na umetnem / ha
4950
6604
5970*
/
/
Gostota povprečno / ha
12876
13849
6500
/
/
* Gostota sajenega in naravnega mladja na ploskvah umetne obnove

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 27 od 45

Med objekti vetroloma v letu 2008 so bile velike razlike; tako je leta 2012 npr. na objektu
Trnovski gozd povprečna gostota naravnega mladja znašala le 3889 osebkov/ha, medtem ko je
bilo na objektu Bohor 26.429 osebkov/ha. Prav tako so bile velike razlike znotraj samih
raziskovalnih objektov; na Črnivcu je bila npr. gostota naravnega mladja na spodnjem delu
severnega pobočja zelo velika, medtem ko je bil zgornji del pobočja brez mladja (Slika 29).

 Najmanjše gostote so bile na objektu Trnovski gozd, kjer so ekološke razmere zaostrene
zaradi višjih nadmorskih višin, plitvih kraških tal in površinske skalovitosti terena. Po drugi
strani so bile velike gostote na objektu Bohor, ki je na nižjih nadmorskih višinah
subpanonskega fitogeografskega območja, kjer so temperature, v primerjavi z drugima
objektoma, višje. Razlogi za takšne razlike so lahko različni in so odvisni tudi od prisotnosti
starega mladja v času ujme, prisotnosti določenih vrst pritalne vegetacije (npr. vrste iz rodu
Rubus, orlove praproti ali trav), načina tehnične sanacije (tj. sečnje in spravila) po ujmi,
mikrorastiščnih razmer, vremenskih razmer v času prvih vegetacij po ujmi, časa do
semenskega leta po ujmi, velikosti poškodovane površine oz. prisotnosti semenskih dreves in
oddaljenosti od gozdnega roba. Bujna razrast trave vijugaste masnice je popolnoma
onemogočila naravno obnovo na zgornjem delu pobočja na Črnivcu (Slika 29). Po vetrolomu
leta 2008 so bile gostote naravnega mladja štiri leta in šest let po ujmi značilno manjše na
predelih, ki so bili posajeni. Enajst let po ujmi se je razlika zmanjšala, vendar je na površinah,
prepuščenim naravnemu razvoju, gostota naravnega mladja večja kot pa skupna gostota
naravnega mladja in posajenih osebkov na umetno obnovljenih površinah.

Analiza vetroloma Dravograd, v katerem smo primerjali gostote pomlajevanja v sestojih, kjer
je pred ujmo prevladovala smreka, in sestoje, kjer je prevladovala bukev, nakazujejo, da je
obnova na slednjih uspešnejša, saj je bilo na teh površinah povprečno 11.117 osebkov na ha,
medtem ko je bila gostota na zasmrečenih površinah skoraj polovico manjša, tj. 6292 osebkov
na ha. V primeru vetrolomov leta 2017 bi zaradi manjših površin poškodovanih gozdov lahko
pričakovali podobne ali celo večje inicialne gostote kot v vetrolomu leta 2008, ko so bile
prizadete večje površine gozdov z večjo oddaljenostjo od gozdnega roba in s tem semenskih
dreves (Rozman, 2007; Ščap, 2010; Medja, 2014). Po vetrolomu na Jelovici poročajo o
gostotah 8.000/ha dve leti po vetrolomu (Ščap, 2010) in 10.000/ha šest let po njem (Ščap in
sod., 2013). Wohlgemuth in sod. (2002) za švicarske gozdove na podobnih nadmorskih višinah
navajajo 4000–125.000 osebkov na hektar šest let po ujmi, pri čemer je bilo štiri leta po ujmi
kar 44 % naravnega mladja razvitega že pred ujmo. Schönenberger (2002) na istih
raziskovalnih objektih ni ugotovil razlik med gostotami naravnega mladja med naravno in
umetno obnovo. Za obdobje deset let po ujmi poročajo o gostotah 1.300–3.000 osebkov/ha,
višjih od 20 cm, od katerih je bilo 13 % osebkov pomladka oz. starega mladja.
V primeru nekoliko manjših gostot na vetrolomu Radlje predvidevamo, da je vzrok precej
strmo južno pobočje, izpostavljena, grebenska lega ene izmed vrzeli in posledično precej
zaostrene ekološke razmere, kjer se je po ujmi obilno razrasla orlova praprot. Poleg tega so
pred ujmo predel poraščali sklenjeni smrekovi sestoji, v katerih je bilo razvitega le malo
pomladka.

Na območju vetroloma Dravograd, kjer smo primerjali obnovo v sestojih, kjer je pred ujmo
prevladovala smreka, in obnovo v mešanih oz. bukovih sestojih, so bile v slednjih skoraj
dvakrat večje gostote mladja z ugodnejšo višinsko strukturo, s tem pa tudi boljša sposobnost
okrevanja. To je verjetno posledica večjega dotoka svetlobe pa tudi boljših talnih razmer v
mešanih sestojih v primerjavi s čistimi smrekovimi, kjer je plast surovega humusa debelejša in
pH nižji.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 28 od 45

Preglednica 5: Zmes naravnega mladja na objektih raziskave (%)

Vetrolom
Leto vetroloma
2008
2017
Leto meritev (od vetroloma) 2012 (4) 2014 (6) 2019 (11)
2020 (3) 2020 (3)
Objekt
Bohor, Črnivec, Trnovski gozd Dravograd Radlje
Smreka
40
48
39
21
31
Bukev
10
9
11
28
16
Jelka
2
1
1
0
9
Gorski javor
16
7
14
0
7
Jerebika
8
8
9
1
27
Iva
9
10
10
11
0
Breza
5
5
5
13
3
Ostalo
10
12
11
26
7

Zmes naravnega mladja in pomladka (oz. starega mladja, tj. mladja, ki je nastalo pred ujmo) po
vetrolomu leta 2008 je ostajala relativno stabilna skozi čas, kar kaže na velik pomen
inicialnega stanja vznika in pomladka neposredno po ujmi (Preglednica 5). Primerjava
začetnega stanja vetrolomov v letih 2008 in 2017 kažejo na relativno podobno sliko trend glede
zmesi drevesnih vrst; prevladujeta smreka in bukev kot glavni graditeljici nekdanjega sestoja
pred ujmo ter številne pionirske in svetloljubne vrste, kot so iva, jerebika in breza. Del smreke
in bukve v zmesi verjetno izhaja še iz časa starega sestoja, torej gre za pomladek, medtem ko
so pionirske in svetloljubne vrste večinoma rezultat vznika po ujmi, saj so bile svetlobne
razmere pred ujmo neprimerne za nasemenitev in preživetje omenjenih vrst. Zmes naravnega
mladja po vetrolomu leta 2008 se v enajstih letih po ujmi ni bistveno spreminjala, kar kaže na
velik pomen inicialnega stanja mladja, ki je sestavljen iz pomladka in vznika, ki se vzpostavi
neposredno po ujmi. Tudi enajst let po ujmi pionirske vrste, kot so iva, breza in jerebika,
ohranjajo svoj delež v zmesi. So pomemben člen v sukcesiji, v začetku pri vzpostavitvi
drevesnega mladja neposredno po ujmi in pozneje ko pomagajo pri uveljavljanju drugih
klimaksnih oz. poznosukcesijskih drevesnih vrst. Slednje dosežejo s senčenjem pritalne
vegetacije, melioracijo rastišč (z opadom) ter ustvarjanjem sestojne mikroklime, ki jo za
uspevanje potrebujejo klimaksne vrste. Zaradi naštetih razlogov jih pri negi mladih sestojev,
nastalih po ujmi, ne odstranjujemo prezgodaj. Čeprav se pod njimi že pojavljajo posamezni
osebki klimaksnih vrst (npr. smreka in bukev), jih je smotrno še nekaj let puščati v sestoju, saj
pomembno blažijo temperaturne ekstreme in zavirajo rast pritalne vegetacije, obenem pa zaradi
prosojnih krošenj ne vplivajo pretirano negativno na vznikajoče osebke klimaksih vrst. Ko je
čas za njihovo odstranitev, pa je smiselno, po zgledu iz tujine, kjer obstaja trg za tovrstne
sortimente, vzgajati kakovostne osebke breze in jerebike za hlodovino.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 29 od 45

Slika 29: Vetrolom Črnivec leta 2012 (zgoraj) in leta 2020 (spodaj). Zgornji predel zaradi
močne razrasti trave vijugaste masnice (Deschampsia flexuosa) dvanajst let po ujmi še
vedno ni pomlajen (foto: Gal Fidej).

4.2.4 Gozdnogojitvene smernice za obnovo po ujmah
Na podlagi preteklih izkušenj in rezultatov projekta DS4 v nadaljevanju podajamo
gozdnogojitvene smernice, ki so bile objavljene v Gozdarskem vestniku (Fidej in sod., 2021).
Pri tehnični sanaciji poškodovanih sestojev je pomembno, da ne poškodujemo pomladka, saj to
zmanjšuje odvisnost od naravne obnove po ujmi, na katero bistveno vplivajo razpoložljivost
semena, vznik in rast mladja, ki je v zaostrenih ekoloških razmerah lahko upočasnjena.
Pomladek dokazano pozitivno vpliva na vznik naravnega mladja, saj ustvarja sestojno klimo in
s senčenjem omejuje razrast pritalne vegetacije. Prisotnost pomladka lahko skrajša proizvodne
dobe prihodnjih sestojev. V prvi vrsti je neposredno po ujmi in tehnični sanaciji treba presoditi

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 30 od 45

samo rastišče, sestoj in pomladek. Prevladuje naj naravna obnova, ki je v večini primerov še
vedno uspešna. V Sloveniji je umetna obnova bistveno dražja kot v tujini, poleg tega je uspeh
pri uporabi listavcev majhen. Kot primer naj bo gorski javor, katerega stopnja preživetja v
nasadih je na splošno majhna (Brus in Kutnar, 2017), če je preživetje dobro, pa je kakovost
osebkov (dvovrhatost) ali vitalnost slaba (počasna rast, odganjanje sadik pri dnu drevesa, slika
30; Fidej, 2016; 2017; Črnigoj, 2016; Vavtar, 2017).

Slika 30: Večvrhati osebki sajenega gorskega javorja deset let po saditvi na vetrolomu Črnivec
(foto: Jurij Diaci)

V primeru majhnih gostot mladja, številnih negativnih dejavnikov za uspeh naravnega
pomlajevanja (npr. bujno razvita pritalna vegetacija) in večje potrebe po ponovni vzpostavitvi
funkcij gozda (npr. varovalne oz. zaščitne) se odločamo za umetno obnovo. Zanjo se odločamo
tudi takrat, ko se naravno mladje ne razvije več let po ujmi (Slika 31) oz. so nepomlajeni
predeli daleč od semenskih dreves in/ali gozdnega roba (Diaci in sod., 2017). Stroške umetne
obnove lahko zmanjšamo s saditvijo v skupine (Saha in sod., 2012) ali saditvijo na izbrana
mesta, kjer pričakujemo boljše preživetje (Frehner, 2002). Taka so pogosto dvignjena
mikrorastišča, na primer v okolici štorov ali na strmih pobočjih pod njimi, kjer pričakujemo
počasnejši razvoj pritalne vegetacije, ugodno mikroklimo in zavetje ter manj erozijskih
pojavov.
Umetna obnova je lahko tudi predkultura za naravno obnovo z manjšo gostoto saditve (npr.
1000 sadik/ha), saj tako z enakim vložkom obnovimo večjo površino in zmanjšamo strošek
saditve na enoto površine. Za zmanjšanje odvisnosti od razpoložljivosti gozdnega
reprodukcijskega materiala (sadik) in zmanjšanja vložka umetne obnove svetujemo uporabo
puljenk iz lokalnega okolja. Obžetve izvajamo točkovno, le okoli sadike. Z obžetvami sadik
dokazano (Fidej, 2016; Fidej in sod., 2017) nenamerno odstranjujemo samoniklo naravno
mladje številnih ciljnih drevesnih vrst. Zaradi obžetev je bil delež sencozdržnih (gospodarsko
zanimivih) vrst samoniklega naravnega mladja na območju umetne obnove dvakrat manjši v
primerjavi z območji, ki so bila po vetrolomu prepuščena naravnemu razvoju. To je še posebno
problematično pri strojnih obžetvah, ki potekajo na celotni površini nasadov.
V prihodnjem toplejšem podnebju in podnebju z daljšimi sušnimi obdobji je po zgledu iz tujine
ob obnovah po ujmah in rednih obnovah gozdov z dopolnilno saditvijo smiselno vnašanje
številnih drevesnih vrst.
Jelka. Na rastiščih na karbonatnih matičnih podlagah se njen delež manjša zaradi pomanjkanja
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 31 od 45

pomlajevanja, ki je skoraj izključno posledica prevelikih gostot divjadi. Je sencozdržna
vrsta, ki je odpornejša proti suši in podlubnikom kot smreka. Zato je v tujini (Avstrija,
Nemčija, Švica) glavna vrsta pri nadomeščanju v ujmah poškodovanih smrekovih
gozdov. V žledolomu (2014) se je v primerjavi s smreko izkazala tudi kot manj
občutljiva za poškodbe. Z zmanjševanjem deleža smreke bi v prihodnosti (poleg bukve)
lahko postala glavna domorodna gospodarska vrsta, ki pa jo v trenutnih razmerah
(preštevilne divjadi) zelo izpodriva bukev.
Bukev. Saditev bukve v nekaterih primerih ni smotrno, saj je zelo tekmovalna vrsta, ki se
obilno pomlajuje. Saditev je smiselno na bukovih in jelovo-bukovih rastiščih v primeru
pomanjkanja semenskih dreves, vendar zaradi sencozdržnosti bližje gozdnega roba.
Hrast. Smiselno je vnašanje gradna in povečevanje njegovega deleža na bolj sušnih rastiščih.
Za prilagajanje podnebnim spremembam in z njimi povezanimi sušami v tujini (Avstrija,
Nemčija, Švica) že dalj časa subvencionirajo saditev hrasta (gradna). Na nižinskih, bolj
sušnih rastiščih bi kot primes lahko zamenjal smreko.
Tujerodne drevesne vrste, kot je navadna ameriška duglazija, ki se je na jelovo-bukovih
rastiščih v primerjavi z jelko in smreko izkazala kot sorazmerno odporna proti žledu in
podlubnikom, bolje prenaša sušo, ne poslabšuje rastiščnih razmer (Brus in Kutnar, 2017),
daje večje volumenske prirastke ter ima visokovreden les.
Gorski javor. Kot navedeno prej, se poraja vprašanje o smiselnosti saditve gorskega javorja, saj
je le-ta draga in pogosto neuspešna. Gorski javor pogosto predstavlja precejšen delež v
zmesi naravne obnove. Pri negi mladega gozda ga pospešujemo.

Slika 31: Fotografija pomlajevanja na izbrani umetno obnovljeni površini (ploskev 14U) leta
2012 (zgoraj levo) in 2021 (zgoraj desno) ter naravno obnovljeni površini (ploskev 21N) v
letu 2012 (spodaj levo) in 2021 (spodaj desno) na Črnivcu. Slabost naravnega vznika je
lahko v neenakomerni porazdelitvi v prostoru.

V sistem obnove je treba vpeljati dosledno preverjanje uspešnosti saditve. Za preverjanje
kakovosti v celotnem postopku od prevzema sadik do uspešne obnove z njimi je nujno (po
zgledih iz tujine) vzpostaviti sistem kontrole, ki bi vključeval zapisnik o prevzemu sadik in
preverjanje (analizo) uspeha saditve, npr. tri in sedem let po saditvi. Najmanjša stopnja
preživetja sadik po treh letih se razlikuje med drevesnimi vrstami: največja je pri smreki – 90
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 32 od 45

%, nekoliko manjša pri listavcih – 70 %. Na obstoječih objektih s preseženim največjim
dopustnim izpadom se po potrebi odločimo za  dopolnilno saditev. Izboljšanje preživetja lahko
dosežemo z vključevanjem drevesničarjev v postopek (tj. izvedbo) saditve, ko se s pogodbo
zavežejo za doseganje najmanjše stopnje preživetja sadik po treh letih. Preverjanje uspeha
omogoča adaptivno načrtovanje biološke obnove gozdov.
Naravna obnova ima dober potencial na večini slovenskih rastišč, zato bi bilo smiselno del
subvencioniranih sredstev, namenjenih za umetno obnovo, preusmeriti v nego naravnega
mladja. Nega bi vključevala označevanje, na primer 100–300 samoniklih osebkov naravnega
mladja na hektar, ki bi jih ob razvoju konkurenčne vegetacije obželi več let zapored. Za
uspešno označevanje in nego dominantnega mladja bi bilo potrebno dodatno izobraževanje
delavcev in lastnikov gozdov o razpoznavanju in ekologiji drevesnih vrst (ki bi ga lahko izvajal
ZGS).

Pri zagotavljanju pestrosti drevesne sestave in zagotavljanju primerne zmesi določenih
drevesnih vrst je največja težava čezmerno objedanje mladja. V številnih predelih Slovenije
gostote velikih rastlinojedih parkljarjev ne omogočajo trajnostne obnove vseh domačih vrst, še
posebno jelke in hrasta. To otežuje prilagajanje gozdov na podnebne spremembe, kar je še
posebno izrazito na površinah, ki so jih prizadele naravne ujme (Roženbergar in sod.,  2017).

DS5: Analiza kakovostne in dimenzijske strukture gozdno-lesnih sortimentov glede na
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 33 od 45

stopnjo poškodovanosti sestojev
Vodja: prof. dr. Tomislav Levanič, dr. Jernej Jevšenak

Namen DS5 je bilo oceniti količinske, kakovostne in ekonomske izgube zaradi škode po
vetrolomu decembra 2007. Glavni vir podatkov je bila Timber baze Zavoda za gozdove
Slovenije (ZGS), iz katere smo pridobili podatke o strukturi poseka po vetrolomu za
posamezne drevesne vrste. Upoštevali smo ves posek po vetrolomu od 10. decembra 2017 do
konec leta 2019, ki je imel kodo poseka 304 ali 904 (sanitarna sečnja zaradi vetroloma).
Analizo smo naredili za vse območne enote, čeprav so bile škode v posameznih enotah
neznatne.

Slika 32: Sečnja glede na vzork poseka od leta 1995 – 2019. V letu 2018 je posek zaradi
vetroloma znašal 46 % celotnega poseka na ravni države. Velik je ostal tudi v letu 2019, ko
je znašal 17 %.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 34 od 45

Slika 33: Primerjava debelinske strukture posekanih dreves glede na vzrok poseka. Pri
vetrolomu je največ posekanih v 7. debelinski stopnji (DS7).

Slika 34: Večina posekane lesne biomasa zaradi vetrolomov pripada smreki, jelki in bukvi,
ostalih vrst je le za vzorec. V obdobju od leta 1995 do danes, je bila več kot polovica vse
posekane biomase zaradi vetrolomov posekana po letu 2017.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 35 od 45

5.1 Metodologija za ocenjevanje količinskih in ekonomskih izgub vetrolomov
Za ocenjevanje ekonomskih in sortimentnih izgub smo najprej določili teoretično sortimentno
sestavo jelovo-bukovih gozdov, ki smo jo povzeli po diplomski nalogi Goršeta (2009) (Slika
35). Privzeli smo povprečne vrednosti za enomerne in raznomerne gozdove. Razširjene
debelinske razrede smo pretvorili v debelinske razrede po 5 cm, ki jih uporablja tudi ZGS.
Skupno količino poseka po vetrolomu iz Timber baze smo pomnožili z deleži po posameznih
kakovostnih kategorijah in dobili teoretično količinsko sortimentno strukturo, glede na
dejanski posek (Slika 36).
Tablice sortimentnih izgub zaradi škod po vetrolomu smo prevzeli po Žgajnarju (1990)
(preglednica 6), ki je na Pohorju ocenjeval sortimentne izgube zaradi vetroloma. Čeprav je bila
analiza opravljena na smreki, smo deleže uporabili za bukev in jelko, saj vrstno-specifične
tablice ne obstajajo. Kot smo opazili na terenu, so predstavljala škodo zaradi vetroloma iz
decembra 2017 izključno izruvana in polegla drevesa, zato smo pri ocenjevanju upoštevali
deleže za tovrstni vetrolom (vrsta poškodbe je izruvana drevesa).

Preglednica 6: Sortimentne izgube zaradi škod po vetrolomu (Žgajnar, 1990)
Vrsta
poškodbe
F
L
Z1
Z2
Z3
Drogovi
Celuloza
Drva
Izruvana
drevesa
0,136
0,136
0,136
0,040
0,017
0,000
0,010
0,000
Odlom
0,275
0,275
0,275
0,092
0,001
0,032
0,495
0,000
Prelom
0,124
0,124
0,124
0,108
0,001
0,054
0,016
0,000

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 36 od 45

Slika 35: Teoretična sortimentna struktura jelovo-bukovih sestojev, povzeto po diplomski
nalogi Goršeta (2009). Privzeli smo povprečne vrednosti za enomerne in raznomerne
jelovo-bukove gozdove.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 37 od 45

Slika 36:  Primerjava pričakovanega, rednega poseka v normalnih okoliščinah in dejanskega
zmanjšanega poseka, kjer je prišlo do količinskih izgub zaradi prilagojene sortimentacije.

Za pretvorbo količinskih izgub v ekonomske, smo uporabili podatke o cenah okroglega lesa na
trgu v Sloveniji, ki jih spremlja Oddelek za gozdno tehniko in ekonomiko (Gozdarski inštitut
Slovenije)
in
jih
objavlja
na
portalu
WoodChainManager
(https://wcm.gozdis.si/sl/podatki/cene/podatki/2021100414342192/cene-gozdnih-lesnih-
sortimentov/). Upoštevali smo cene za jesen leta 2018, saj predvidevamo, da je bilo v tem času
prodanega največ lesa po vetrolomu iz decembra 2017. Cene, ki smo jih upoštevali, so podane
v preglednici 7.
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 38 od 45

Preglednica 7: Povprečne cene lesa v EUR/m3 za smreko, jelko in bukev jeseni leta 2018. Vir:
http://wcm.gozdis.si/cene-okroglega-lesa

Kakovostni razred
Bukev
Smreka
Jelka
F
95
100
81
L
88
100
81
Z1
80
85
75
Z2
70
75
64
Z3
55
50
48
Celuloza
55
30
30
Drva
58
45
45

5.2 Rezultati
Na podlagi opisane metodologije smo tako ocenili skupno škodo, nastalo zaradi slabše
sortimentacije v sanitarni sečnji vetroloma iz decembra 2017. Skupna ocenjena količinska
izgube znašajo 205855 m3 oz. 5,6 % manj, kot če bi šlo za posek v redni sečnji. Če izgubljeno
biomaso pretvorimo v ekonomske izgube, smo skupen izpad dohodka ocenili na 16,1 milijona
€. Ker je vetrolom različno prizadel posamezne območne enote, so te izgube razporejene dokaj
neenakomerno po Sloveniji in so največje na območju Kočevja (4,9 mil €), Slovenj Gradca
(2,8 milj.€), Nazarja (1,8 milj.€) in Postojne (1,6 milj.€). Na nacionalni ravni izpad dohodka
predstavlja približno 6,6 %. V primeru, da bi bile škode po vetrolomu posledica prelomov in
odlomov, bi bili ekonomski izpadi precej večji, saj so pri tovrstnih vetrolomih ekonomske
izgube tudi do trikrat večje kot pri izruvanih drevesih, ki so prevladovala pri vetrolomu iz
decembra 2017.
Poleg izračunanih neposrednih ekonomskih izgub, je pri vrednotenju ekonomskih posledic
vetroloma potrebno upoštevati tudi posredne izgube, kamor spadajo zmanjšan prirastek in
slabšo sortimentno sestava ostalih dreves v sestoju zaradi poškodb, ki nastanejo pri padanju
drevja. S tega vidika so najbolj prizadeti drogovnjaki oziroma sestoji, ki so v največji fazi
priraščanja, tako volumskega kot tudi vrednostnega. Nadalje lahko pričakujemo ekonomske
izgube zaradi zmanjšane stojnosti preostalih mejnih sestojev ter večje ogroženost zaradi
škodljivcev. Lastnike bremenijo dodatni stroški obnove in nege novih sestojev, prav tako pa
prihaja do posrednih ekonomskih izgub zaradi neizvedbe tekočih aktivnosti v preostalih
gozdovih.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 39 od 45

Slika 37: Primerjava med potencialnim in dejanskim posekom (A), in izračunana razlika med
potencialnim in dejanskim posekom po posameznih območnih enotah (B).

Slika 38: Primerjava ocenjenega potencialnega in dejanskega zmanjšanega prihodka zaradi
škod po vetrolomu (A), in ocenjene ekonomske izgube zaradi izpada dohodka po
vetrolomu po posameznih območnih enotah (B).

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 40 od 45

DS6: Vodenje, poročanje, koordinacija
Vodja: doc. dr. Matjaž Čater

Na začetku leta 2020 smo izvedli delovni sestanek projektne skupine in opredelili prioritete
dela ter potek in realizacijo zastavljenih del in nalog. Vsakoletni posvet vodij delovnih sklopov
je potekal po načrtu (časovnici) s pregledom opravljenih aktivnosti in preverbo potrebnih/
načrtovanih del do zaključka tekočega vegetacijskega obdobja, kot tudi celotne dinamike dela
na projektu.
Terenska dela vseh delovnih sklopov so bila opravljena kakovostno in pravočasno, tudi analize
podatkov. Redni sestanki so bili v preteklem letu zaradi nastalih razmer omejeni na
koordinacijo vodij znotraj posameznih delovnih sklopov in sodelujočih sodelavcev. Po
zaključku terenskih v oktobru 2020 smo izvedli obširnejši delovni sestanek vodij delovnih
sklopov s predstavitvijo rezultatov in zasnovo prenosa znanja, ki je bila zelo uspešna.

• Kot soorganizatorji smo sodelovali na mednarodnem kriznem posvetu (Jihlava, CZ,
začetek aprila 2020), ki se je nanašal na sanacijo prizadetih površin po ujmah in možne načine
obnove. Zaradi epidemije in izrednih razmer je posvet omejen na spletne izmenjave in skupno
končno deklaracijo - izjavo.
• Iz previdnosti smo izpeljali obljubljeno zakjučno strokovno delavnico že 8.6. -
kabinetni del s predstavitvijo vsebin in 9.6.2021 na terenu, v sodelovanju s sodelavci ZGS na
lokaciji Stojna, OE Kočevje.
• Rezultati in projektna spletna stran sta na voljo v slovenski in angleški inačici:
   SLO-http://vetrolom.splet.arnes.si/;
   ANG- http://windstorm.splet.arnes.si/,
kot tudi na raziskovalnem portalu ResearchGate, kjer je projekt predstavljen širši
raziskovalni skupnosti.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 41 od 45

Povzetek:
Sposobnost kljubovanja raznodobnih mešanih sestojev ekstremnim vremenskim razmeram na
rastiščih visokega dinarskega krasa se odraža v stopnji njihove regeneracije. V kontekstu
blaženja klimatskih ekstremov in povečevanju prilagoditvene kapacitete na ekstremne
vremenske dogodke so mešani in raznodobni gozdovi veliko prilagodljivejši od enomernih in
enovrstnih sestojev (Griess, 2013; Leburgeois, 2013). Tveganja v vetrolomih so povezana z
množico dejavnikov, povezanih s klimo, hitrostjo in trajanjem vetra, topografijo, lastnostmi tal,
vrsto, starostjo in stanjem drevja/ sestojev in načinom gospodarjenja (gozdnogojitvenim
sistemom, redčenji, načinom poseka...) (Ruel, 1995).
Vetrolomi poškodujejo večja območja različnih razvojnih faz, kjer lahko podrto drevje znotraj
zaščitenih območij uporabimo za hitrejšo obnovo. Naravno pomlajevanje dopolnjujemo s
sadnjo, ki skrajša potrebni čas za dosego sklenjenega sestoja in omogoči uravnavo zmesi v
ekonomsko zanimivo vrsto sestavo. Sadnja zahteva ekonomsko zahtevno zaščito in nego, zato
ostaja v deželah s prevladujočo naravno obnovo razprava o ustreznosti obnove in sanacije
prizadetih površin s sadnjo odprta. Prisotnost rastlinojedov namreč upočasnjuje in zmanjšuje
kakovost naravne obnove in vpliva na spremembe ciljne vrstne drevesne sestave zaradi
povečane prehranske kapacitete in večjega staleža divjadi po velikopovršinskih vetrolomih. Do
sedaj je bilo usmerjene premalo pozornosti v ekološko razlikovanje gospodarjenja v normalnih
razmerah, ko gre za postopno in zvezno spremembo in zmanjševanje sestojnega sklepa, kot v
sistemu prebiralnega ali skupinsko postopnega gospodarjenja in v razmerah po motnjah, ki jih
označuje hitra sprememba svetlobnih in mikroklimatskih razmer (Schütz et al. 2016).

Talne razmere
Vetrolome opažamo navadno v sestojih plitkih in slabše odcednih tal (Dobbertin, 2002).
Drevje z enako maso je bolje vkoreninjeno in vsidrano v globokih tleh (Nicoli s sod., 2008);
kljub temu poročajo nekateri o večji občutljivosti sestojev na globljih tleh zaradi vpliva bogatih
tal na stopnjo rasti, tekmovanja med posameznimi osebki in medsebojne zaščite zaradi
aklimatske rasti (Rebertus s sod., 1997; Nowacki in Kramer, 1998; Mitchell, 2011). Naše
raziskave potrjujejo, da so bila tla na lokacijah podrtih in stoječih dreves po vetrolomu plitka in
se med sabo niso značilno razlikovala; na razmeroma majhni razdalji se izmenjujejo žepi
globokih in plitvih tal, zato je prilagojenost koreninskih sistemov odvisna od geomorfoloških
lastnosti terena/ tal (Vrščaj s sod., 2017). Razlike v odpornosti in kljubovanju posameznih
odraslih jelovih dreves lahko povezujemo z lastnostmi korenin, njihovim zdravstvenim
stanjem, preteklimi gozdnogojitvenimi sistemi, vitkostjo posameznih dreves in dolžino krošnje,
sestojno strukturo in gostoto oz. kombinacijo vseh naštetih dejavnikov.

Učinkovitost naravne obnove in odvračal proti rastlinojedi divjadi
Učinkovitost naravne obnove je pretežno povezana s sposobnostjo tvorbe sončnih listov.
Asimilacijska učinkovitost izrabe svetlobe dobro odraža celostno prilagoditev celotnega
drevesa, posebno v zgornji tretini krošnje. V času raziskave nismo potrdili v treh zaporednih
letih opazovanj pri naravnem pomladku jelke izboljšanja stanja v različnih kategorijah
svetlobne osvetljenosti (pod zastorom, na gozdnem robu in na odprtem, brez zastiranja), kjub
drugačnim odzivom ostalih proučevanih drevesnih vrst na velikopovršinske motnje.
Zaskrbljujoče stanje otežuje prisotnost rastlinojedov. Prilagoditev in povečanje učinkovitosti
smo potrdili pri bukvi, prilagajanje po motnji je bilo učinkovito, razlike med svetlobnimi
kategorijami so bile večje kot pri jeki. Pri smreki smo potrdili povečevanje učinkovitosti na
gozdnem robu in na odprtem. Največje razlike v povečevanju učinkovitosti smo potrdili pri
javorju v vseh kategorijah intenzitete svetlobe, posebno med prvim in drugim letom po
vetrolomu. Ugotovitve sovpadajo s številom osebkov pomladka na vseh treh proučevanih
lokacijah. Od vseh vrst je imela jelka največ težav na prilagajanje hitremu presvetljevanju
zaradi značaja in postopnega prilagajanja na večje intenzitete (Robakowski  s sod., 2004) in
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 42 od 45

postopne oz. počasnejše menjave asimilacijskega aparata (iglic), kot npr. pri listavcih. Hitrejšo
prilagoditev omejuje fotoinhibicija (Tucker s sod., 1987; Ruban, 2014) in variiranje razmer
znotraj samega rastnega obdobja.
Primerjava odziva s podobno velikopovršinsko motnjo, žledom iz leta 2014 je pokazala na
slabšo sliko prilagajanja po žledu glede na vetrolom (Čater 2021). Enaka tekmovalna moč med
proučevanimi drevesnimi vrstami se po motnji pomika v smer večje zastrtosti odraslega sestoja
(Čater 2021). Pomlajevanje igra v obnovi poškodovanih sestojev odločilno vlogo, saj je
poškodovanost naravnega mladja navadno zanemarljiva (Szwagrzyk s sod., 2018).
Najučinkovitejša so bila zvočna odvračala, kar potrjuje najmanjši obisk rastlinojede divjadi na
teh podploskvah; med posameznimi lokacijami nismo potrdili razlik.

Ekonomska izguba
Ocenjena izguba 16.1 mil. € znaša 6.6% manj od rednega donosa v normalnih razmerah;
razlike niso bile tako drastične zaradi narave vetroloma, ki je drevesa predvsem prevračal in jih
ni dodatno poškodoval, kar bi povečalo izgube (Putz s sod., 1983). Vseeno moramo upoštevati
v celotni sliki še ostale, posredne učinke vetroloma, kot so izguba donosa, poškodbe ostalih
dreves in potrebna vlaganja za uspešno sanacijo in regeneracijo stanja. (Nieuwenhuis in O'
connor, 2011).

Potencialni model ogroženosti
Glede na ostale vetrolome je bil decembrski dogodek leta 2017 ekstremen in najobsežnejši v
obdobju zadnjih 30 let. Žal so tovrstni dogodki za analizo manj primerni, predvsem zaradi
značaja osamelca, ki ga imajo med ostalimi numeričnimi podatki in kot taki izstopajo iz
normalne porazdelitve. Analiza je potrdila, da je delež ekstremnih dogodkov vetrolomov
jelovih in smrekovih dreves na apnenčasti matični podlagi večji od 35% z upoštevanjem
dejstva, da je večina jelovih in smrekovih sestojev v Sloveniji ravno na tej kamninski osnovi.
Kamnitost in skalovitost zmanjšujeta sile, ki delujejo na drevje v vetrolomih. Oblikovali smo
multipli regresijski model med poškodovanimi jelovimi oz. smrekovimi m3 padlega drevja,
številom dni z večjo jakostjo vetra od 50 km/h in številom dni z več kot 30 mm padavinami
dnevno.
Večje število zaporednih ekstremnih vremenskih dogodkov z močnim vetrom in intenzivnimi
padavinami oslabi stabilnost gozdnih sestojev, ki podležejo naslednjemu (lahko tudi ne-
ekstremnemu) vetru ali padavinam.

2. Ocena o stopnji realizacije programa in zastavljenih ciljev (samoevalvacija)2:
V obravnavanem obdobju je potekal projekt skladno s sprejetim načrtom dela in
časovnico. Kljub omejitvam v času pandemije je delo na projektu potekalo nemoteno.
Ocenjujemo, da nam le v okviru DS2 ni v celoti uspelo implementirati interaktivne karte
dnevne ogroženosti sestojev jelke in smreke na spletišče. Za tovrstno implementacijo bi
potrebovali večji doprinos s strani IT službe in več programerskega znanja, kar pa žal
presega finančne okvire projekta.
V vseh ostalih delovnih sklopih smo zastavljene cilje realizirali ali jih celo presegli.

3. Morebitne spremembe programa in njihova utemeljitev 3:
Terenska dela in izvedbo v sklopu vsebin DS 3 povezanih z odvračali je opravljala mag.
Ajša Alagić.

2 Realizacija programa z utemeljitvijo večjih odstopanj od stopnje realizacije glede na vsebinski in terminski plan
projekta
3 Samo v primeru večjih sprememb oziroma odstopanj od sprejetega programa.
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 43 od 45

4. Bibliografski in drugi doseženi rezultati projektne skupine 4:
V obdobju trajanja projekta so bili objavljeni naslednji rezultati:

Izvirni znanstveni članek:
Čater, M. Response and mortality of beech, fir, spruce and sycamore to rapid light
exposure after large-scale disturbance. Forest Ecology and Management, ISSN 0378-
1127.
[Print
ed.],
2021,
vol.
498,
article
119554,
8
str.,
ilustr.
https://doi.org/10.1016/j.foreco.2021.119554. [COBISS.SI-ID 71521027]
Čater, M., Darenova, E., Simončič, P., 2021. Harvesting intensity and tree species affect
soil respiration in uneven-aged Dinaric forest stands. For Ecol. Manage.480,
p.118638
Fidej, G., Roženbergar, D., Cerioni, M., Nagel, T. A., Diaci J. 2021. Razvoj mladja na
izbranih površinah vetrolomov iz let 2008 in 2017 ter gozdnogojitvene smernice za
obnovo = Regeneration development on selected sites after 2008 and 2017 windthrow
events and silvicultural guidelines for restoration. Gozdarski vestnik : slovenska
strokovna revija za gozdarstvo. [Tiskana izd.]. 2021, letn. 79, št. 9, str. 329-337,
[COBISS.SI-ID 82394371]

Objavljeni znanstveni prispevek na konferenci (vabljeno predavanje):
Čater, M. 2019. Can ecophysiology provide support for decisions in silviculture? V:
Houšková, K. (ur.), Jan, D. (ur.). Proceedings of Central European silviculture. v
Brně: Mendelova univerzita. 2019, str. 27-35, ilustr.

Objavljeni znanstveni prispevek na konferenci
Marinšek, A., Čater, M., Ferlan, M., Hukić, E., Žlindra, D., Kobal, M., Simončič, P. Vpliv
intenzivnosti sečnje na vsebnost ogljika v tleh in respiracijo tal v jelovo-bukovih
gozdovih. V: Krč, J. (ur.). Gozdna tla v trajnostnem gospodarjenju z gozdom :
zbornik prispevkov posvetovanja. Ljubljana: Biotehniška fakulteta, Oddelek za
gozdarstvo in obnovljive gozdne vire. 2019, str. 42-45, ilustr.

Objavljeni povzetek znanstvenega prispevka na konferenci (vabljeno predavanje)
Čater, M. 2021. Response of beech and fir along the Carpathian gradientns. V: Cudlin, P.
(ur.), Plch, R. (ur.). Book of abstracts. Brno: Global Change Research Institute of the
Czech
Academy
of
Sciences.
2021,
str.
21.
https://forumcarpaticum.czechglobe.cz/programme/. [COBISS.SI-ID 70695683]

Objavljeni povzetek znanstvenega prispevka na konferenci
Čater, M., Marinšek, A., Ferlan, M., Alagić, A., Diaci, J., Fidej, G., Jevšenak, J.,
Simončič, P., 2021. Causes and effect of latest windthrow on further development of
beech-fir stands in Slovenian forests. V: EGU General Assembly 2021 : Online : 19. -
30. april 2021. [S. l.]: European Geosciences Union. 2021, 1 spletni vir.
https://doi.org/10.5194/egusphere-egu21-7529. [COBISS.SI-ID 62300163]

Objavljeni strokovni prispevek na mednarodni delavnici
Čater, M., Levanič, T., Marinšek, A., Simončič, P. 2019. Adaptive forest management in
Slovenian spruce forests. Jihlava; Forests' Future, Czech Republic, March 31st-April
2nd 2020.
Objavljeni povzetek strokovnega prispevka na konferenci
Alagić, A., Ferlan, M., Flajšman, K., Čater, M., 2021. Ocena učinkovitosti odvračal na
objedenost mladja. V: Čater, M. (ur.). Vzroki in vplivi decembrskega vetroloma
(2017) na nadaljnji razvoj jelovo bukovih sestojev v Sloveniji : zaključna delavnica :

4 Navedite vse morebitne objave vezane na izvajanje projekta in ostale  podatke o vseh javnih in drugih predstavitvah
projekta in njegovih rezultatov, vključno s predstavitvami, ki so bile organizirane izključno za sofinancerje projekta.
Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 44 od 45

CRP V4-1820. Ljubljana: Gozdarski inštitut Slovenije, založba Silva Slovenica. 2021,
str. 8. https://dx.doi.org/10.20315/SilvaSlovenica.0017, [COBISS.SI-ID 68253443]
Čater, M., Flajšman, K., Alagić, A., 2021. Primerjava uspešnosti in učinkovitosti obnove
prizadetih in neprizadetih površin. V: Čater, M. (ur.). Vzroki in vplivi decembrskega
vetroloma (2017) na nadaljnji razvoj jelovo bukovih sestojev v Sloveniji : zaključna
delavnica : CRP V4-1820. Ljubljana: Gozdarski inštitut Slovenije, založba Silva
Slovenica.
2021,
str.
7.
https://dx.doi.org/10.20315/SilvaSlovenica.0017,
[COBISS.SI-ID 68251139]
Čater, M. 2019. Ecological and silvicultural basis for underplanting of beech beneath
Norway spruce shelterwoods. V: Prosilva : 30th Anniversary Meeting 2019 "Forests
for the future - from science to the people" : meeting program, abstracts and field
guide, str. 45-50. https://repozitorij.uni-lj.si/Dokument.php?id=123950&lang=slv.
[COBISS.SI-ID 5533350]
Diaci, J., Fidej, G., Roženbergar, D., Cerioni, M., Nagel, T. A., Adamič, T., 2021.
Gozdnogojitvene usmeritve za obnovo gozdov po naravnih ujmah. V: ČATER,
Matjaž (ur.). Vzroki in vplivi decembrskega vetroloma (2017) na nadaljnji razvoj
jelovo bukovih sestojev v Sloveniji : zaključna delavnica : CRP V4-1820. Ljubljana:
Gozdarski
inštitut
Slovenije,
založba
Silva
Slovenica.
2021,
str.
10.
https://dx.doi.org/10.20315/ [COBISS.SI-ID 68256003]
Ferlan, M., Kobler, A., Kozamernik, E., 2021. Model potencialne ogroženosti jelovo
bukovih gozdov glede na možnost nastanka podobnih ekstremnih vremenskih
dogodkov. V: Čater, Matjaž (ur.). Vzroki in vplivi decembrskega vetroloma (2017) na
nadaljnji razvoj jelovo bukovih sestojev v Sloveniji: zaključna delavnica : CRP V4-
1820. Ljubljana: Gozdarski inštitut Slovenije, založba Silva Slovenica. 2021, str. 6.
https://dx.doi.org/10.20315/SilvaSlovenica.0017,
http://dirros.openscience.si/IzpisGradiva.php?id=14150. [COBISS.SI-ID 68250115]
Fidej, G., Roženbergar, D., Diaci, J., Cerioni, M., Nagel, T. A. 2021.  Uspešnost sanacije
vetrolomov iz leta 2008. V: Čater, M. (ur.). Vzroki in vplivi decembrskega vetroloma
(2017) na nadaljnji razvoj jelovo bukovih sestojev v Sloveniji : zaključna delavnica :
CRP V4-1820. Ljubljana: Gozdarski inštitut Slovenije, založba Silva Slovenica. 2021,
str. 9. https://dx.doi.org/10.20315/SilvaSlovenica.0017, [COBISS.SI-ID 68255235]
Jevšenak, J., Levanič, T., 2021. Kakovostna in dimenzijska strukture gozdno-lesnih sortimentov
glede na stopnjo poškodovanosti sestojev. V: Čater, M. (ur.). Vzroki in vplivi decembrskega
vetroloma (2017) na nadaljnji razvoj jelovo bukovih sestojev v Sloveniji : zaključna
delavnica : CRP V4-1820. Ljubljana: Gozdarski inštitut Slovenije, založba Silva Slovenica.
2021, str. 11. https://dx.doi.org/10.20315/SilvaSlovenica.0017,[COBISS.SI-ID 68256771]
Marinšek, A., Železnik, P., Ferlan, M., Kutnar, L., Žlindra, D., 2021. Talne lastnosti
prizadetih in neprizadetih območij po vetrolomu ter značilnost koreninskih sistemov
jelk. V: Čater, M. (ur.). Vzroki in vplivi decembrskega vetroloma (2017) na nadaljnji
razvoj jelovo bukovih sestojev v Sloveniji : zaključna delavnica : CRP V4-1820.
Ljubljana: Gozdarski inštitut Slovenije, založba Silva Slovenica. 2021, str. 5.
https://dx.doi.org/10.20315/SilvaSlovenica.0017, [COBISS.SI-ID 68247811]

Predavanje na tuji univerzi
Čater, M., 2019. Growth response of beech and fir in mixed forests in the Balkans :
presented at University of Belgrade, Faculty of Forestry, 12. 12. 2019. [COBISS.SI-
ID 5597862]

Diplomsko delo
Štravs, J. 2019: Uspešnost obnove v vetrolomu poškodovanih sestojev na Celjskem
območju.

Obrazec MKGP-CRP-»Zagotovimo.si hrano za jutri«

Stran 45 od 45

Blatnik, F. 2021. (V pripravi). Uspešnost obnove gozda na območju vetroloma leta 2008
na Črnivcu. (Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire).
Ljubljana, samozaložba.
Majger, U. 2021. (V pripravi). Naravna obnova sestojev po vetrolomu leta 2017 na
Koroškem: diplomsko delo. (Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in
obnovljive gozdne vire). Ljubljana, samozaložba.
Roger, A. 2021. (V pripravi). Uspešnost naravne obnove v čistih smrekovih in mešanih
bukovih sestojih na površinah prizadetih zaradi vetroloma: diplomsko delo.
(Biotehniška fakulteta, Oddelek za gozdarstvo in obnovljive gozdne vire). Ljubljana,
samozaložba.

Ostalo
•
Sodelavka mag. Ajša Alagić je predstavila rezultate o obiskanosti rastlinojedov in
delovanju odvračal na raziskovalnih lokacijah prek interaktivne aplikacije zoom;
odzivno zanimanje in vključenost poslušalcev potrjuje aktualnost predstavljene
problematike.
Povezava:
http://predavanja.splet.arnes.si/2021/01/25/spremljanje-ucinkovitosti-
kemicnih-in-zvocnih-odvracal-proti-objedanju-gozdnega-mladja-v-jelovo
bukovih-
sestojih/
•
Vsebine predstavljenih delovnih sklopov z zaključne delavnice 8.-9.6.2021 so
dostopne prek naslednje povezave: https://vetrolom.splet.arnes.si/predstavitve-iz-
zakljucne-delavnice/

Iskrena hvala sodelavcem Zavoda za gozdove Slovenije za konstruktivno sodelovanje.

Zahvaljujemo se Danielu Žlindri in sodelavcem Laboratorija za gozdno ekologijo, ki so
analizirali talne vzorce in sodelavcem Gozdarskega inštituta Slovenije, ki so sodelovali pri
izvedbi popisa poškodovanosti mladja na raziskovalnih ploskvah z nameščenimi
odvračali: Robertu Krajncu, Juretu Žlogarju, Iztoku Sinjurju, Anici Simčič, Davidu
Štefaniču, Urbanu Žitku, Samotu Stoparju in Petru Železniku.