Pregled i ocjena Strategije razvoja šumarstva Republike Srpske za period od 2010. do 2020. godine

prof. dr. Andrej Bonéina
Oddelek za gozdarstvo
in obnovljive gozdne vire
Skupina za urejanje
gozdov
in biometrijo
Biotehni§ka fakulteta
UL
Datum:
23. 12. 2010
REPUBLIKA SRPSKA
VLADA
REPUBLIKE SRPSKE
Ministarstvo
poljoprivrede,
§umarstva
i vodoprivrede
Predmet:
Pregled i ocjena
Strategije razvoja §umarstva
Republike Srpske
za
period 0d 2010. do 2020. godine
Ministarstvo poljoprivrede,
Eumarstva
i vodoprivrede
Republike
Srpske imenovalo
me
(br. O1-33-20207/
10 0d 04. 11. 2010. godine) za medunarodnog eksperta za praéenje,
podréku, pregled i ocjenu nacrta Strategije. U nastavku dajem eskpertnu ocjenu
Strategije, koja
je podjeljena
u osnovni i detaljni
dio.
1 OSNOVNI
DIO EKSPERTNE OCJENE
1.1 Uvod
Strategija razvoja éumarstva Republike Srpske za period 0d 2010. do 2020. godine
(dalje ,,Strategija“)
uradena je u novefnbru
2010. godine. Nacrt Strategije je izradio
ekspertni tim, imenovan sa strane Ministarstva
poljoprivrede,
éumarstva i vodoprivrede
Republike
Srpske. Na konaéni prijedlog Strategije uticao je Savjet za izradu Strategije
koj
i j
e takode imenovan
od strane
Ministarstva
polj
oprivrede, §umarstVa i vodoprivrede.
Pozitivna éinjenica
jeste §to su u okviru izrade konaénog prijedloga Strategije bili
ukljuéeni
participativni postupci i u Banj
a Luci su organizovani radionica, okrugli sto i
javna
rasprava
na kojima se diskutovalo
0 Strategij
i.
BFGO K P
823
qlgcmrmmwwluvlnawwla
C
1.2 Ocjena strukture
sadriaja Strategije
Sadriaj Strategije podjeljen
j
e na pet glavnih
poglavljaz 1) Uvod,
2) Prikaz
stanj
a §uma i
éumarstva i kljuénih problema §umarskog sektora, 3) Osnovni principi §umarskog
sektora, 4) Strate§ki ciljevi i smjernice, i 5) Instrumenti podréke implementaciji
Strategije. Struktura
dokumenta je logiéna i konsistentna. Strateéki ciljevi i smjernice
trebaju bazirati
na analiziranom
stanju §uma. Za deﬁnisanje smjemica je vrlo Vaino, da
su analizirani i deﬁnisani glavni problemi §uma/éumarstva, koje treba Ije§aVati
Strategija. Kod deﬁnisanja
smjemica takode je Vaino, da su prije toga jasno deﬁnisani
strateéki ciljevi, koji ukazuju na realnu moguénost postizanja buduéeg stanja §uma i
éumarstva u Republici Srpskoj. Za operacionalizaciju
Strategije je bitno da su u
posljednjem poglavlju Strategije prikazane moguénosti i instrumenti za njezinu
realizaciju.
1.3 Karakterstike
Stategije
Iz podnetog drafta Strategij
e vidi se da je priprema
Strategij
e bila jako intenzivna
i da je
za njenu izradu uloieno puno rada i energije. Strategija obuhvata 106 stranica. Iz
sadriaja i teksta vidi se, da su autori uzeli u obzir akutelne i moderne dokumente o
éumama i §umarstVu na evropskoj i svjetskoj razini — naroéito dokumente Evropske
unije.
Strategija naglaéava tri aktuelna principa savremenog §umarstVa: princip
odriivosti, princip Vi§enamjenskog §umarstVa i princip ekosistemskog gazdovanja
§umama. Liéno podriavam takvu orijentaciju §umarstva koja bi §to Viée integrisala
ekonomske, socijalne i eko1o§ke funkcije gazdovanja éumama.
J edan od glavnih naéina
za postizanje gore navedenih principa je koncept gazdovanja §umama; povoljna
kombinacija izabranih sistema gazdovanja, ispred svega grupimiéno-postupnog
(feme1§1ag) i grupimiénog
prebornog gazdovanja, a u manjoj mjeri drugih sistema, koji
baziraju na Velikopovréinskoj
osnovi, §to je primjereno za integrisano gazdovanje
§umama.
J edna od karakteristika
Strategije je relativno Visoki stepen detaljnosti.
Prikaz
stanja éuma i éumarstva
je sveobuhvatan i detaljan. U dokumentu je sakupljeno puno
relevantnih
informacij
a o éumama
i §umarstVu
u Republici
Srpskoj.
1.4 Dileme, primjedbe
i komentari
na Strategiju
Kod analize Strategije primjeéujem
neke dileme i pitanja
koje je treba prodiskutovati
i
razj
asniti.
Duiina teksta. Tekst je opseian. Procjena 0 podobnosti duiine teksta zavisi od toga,
koji su ciljni korisnici Strategije. Cinjenica
da su u tekstu obuhvaéeni brojni podaci i
detaljni problemi i smjernice moie s jedne strane imati neke snage, a s druge strane
moie imati i nedostataka jer smanjuje preglednost cjelokupnog teksta i glavnih —
strate§kih naglasaka
Strategij
e. Prijedlozi:
1) Strategija se usvaja 0 obliku kakav jeste, ali za korisnike se pripremi i skraéena
verzija
— rezime — u duiini najviée 40 stranica.
2) Originalni dokumenat se bitno skrati: pokoji djelovi teksta mogli bi se skratiti a
pokoj
i i staviti u priloge
dokumenta.
Od iznesenih opcij
a prva je po mom
mi§1jenju
Vi§6 operativna. U svakom sluéaju
moie
se i kombinovati
prva
i druga opcij
a.
Detaljnost sadrzaja Strategije. U poglavljima Osnovni principi i Strate§ki ciljevi i
smjemice
tekst je jako detaljan. Vjerujem
da je tekst i relevantan, ali postavlja
se pitanje
da li ima smisla da se sve nabraja. Strategija se prije svega odnosi na nivo éitavog
entiteta. U tekstu su navedeni brojni principi, kriteriji i indikatori. Oni opet mogu
imati
neku Vainost
ali se uz ovakav naéin istiée problem
preglednosti. Isto se moie zakljuéiti
za SWOT analizu (poglavlje Prikaz stanja §uma... ) u kojoj se mogu pronaéi
interesantne éinjenice, ali su za Strategiju kao dokumenat od mnogo veée vainosti
zakljuéci ove analize. Prijedlogz neke djelove teksta moglo bi se staviti u prilog
Strategij
e.
Defmisanje prioriteta.
Za svaki strateéki dokument je od Velike Vainosti
da se iz njega
mogu Vidjeti jasni prioriteti. U nekim poglavljima prioriteti su doista jasno indicirani.
Po mom miéljenju trebalo bi promatrati
kako bi se oni mogli i Vi§e naglasiti. Primjera
radi, u Strategiji su navedeni brojni ciljevi gazdovanja §umama u Republici Srpskoj.
Sigurno oni nisu od iste vainosti; trebalo bi naglasiti koji od njih su najbitniji
a koji su
od manje Vainosti.
To se moie
rjeéiti rangiranjem
navedenih ciljeva
— na primjer, u tri
grupe po vainosti. Isto vaii i za druge sliéne primjere
u Strategiji.
Takode kod problema
treba deﬁnisati one koji su najvainiji, a isto vaii i za druge (operativne) ciljeve i
smj
emice. Primj
era radi, u tekstu kod nekih cilj
eva naglaéeno
j
e da treba 1) investirati
u
éume (uzgojni
radovi
itd.) i 2) osnovati nove §ume. Sa strateékog
vidika je Veoma
vaino
deﬁnisati prioritete.
Da li je prioritetno 1 ili 2? Kod privatnih §uma, primjerice, glavna
se pitanja odnose na dve grupe smjernica: 1) motivisanje
gazdovanja, 2) ograniéenja i
podr§ke zbog javnog interesa.
Glavni ciljevi gazdovanja
§umama u Republici
Srpskoj. Iz teksta je sasvim jasno,
da
su §ume
uz Vode glavni prirodni resurs sa kojim
razpolaze Republika
Srpska. §umarstVo
je zajedno sa drvnom
industrijom
kljuéno ili barem vrlo vaino ekonomsko podruéje za
ekonomski razvoj i stabilnost Republike Srpske. §umarstVo je zbog zakona prirode
(ograniéen rast itd.) ograniéeno, i zbog toga buduc'i razvoj ovog sektora (Vec'a dodatna
Vrijednost, veéi broj zaposlenih) zavisi prije svega
0 razvoju
drvne industrije.
Zbog toga
je prerada drvne mase strate§ko pitanje za éitav entitet. Da li ée se §umarstvo i drvna
industrija
orij
entisati na eksport drvnih sortimenata ili na preradu drveta u entitetu?
Gazdovanje §umama
i za§tita prirode. U brojnim evropskim
zemljama primjeéen
je
konﬂikt izmedu
éumarstva
i razliéitih organizacija
za zaétitu prirode
i okoline.
Negdje
j
e
to rezultiralo i u polarizaciji gazdovanja éumskim podruéjima. Zbog toga se postavlja
pitanje da 1i je Strategija koncipirana
na naéin da se smanjuju moguéi potencijalni
konﬂikti izmedu zaétite prirode i §umarstVa? Vjerovatno je najbolji onaj naéin koji
za§titu prirode §to Vi§e intrigri§e u koncept éumarstva. To je moguée ispred svega sa
savremenim ekosistemskim gazdovanjem §umamama. To znaéi, da se gazdovanje
éumskim podruéjem ne odvaja na dvije strane: integracija ima prednost ispred
segregacije. Istovremeno treba imati u vidu da su neka podruéja éuma i éumskog
zemljiéta
u Republici Srpskoj od izvanredne Vainosti i za §ire podruéje — na evropskoj
razini — osobito zbog saéuvanosti prirodnih §umskih ekosistema i da takvi kao parkovi
ili rezervati
trebaju i ostati. To je Vaino zbog za§tite prirode i zbog velikog potencijala
tih oblasti za razvoj turizma. Zbog transparentnosti gazdovanja i velikog znaéaja éuma
kao javnog dobra od op§teg interesa i znaéaja §umarstVa kao privredne grane za
ekonomiju
Republike
Srpske
povoljno
je, da je forrnirana Agencija
za §ume kao nuian i
Vaian
instrument
za vr§enj
e struéno
— tehniékih
poslova gazdovanj
a §umama.
Ministarstva za §ume. U Strategiji stoji prijedlog za potencijalno osnivanje
Ministarstva za éumarstvo i ekologiju. Predloieno ime nije dobro jer je ekologija
podruéje
u nauci — kao matematika ili ﬁzika. Imajuéi u Vidu speciﬁénosti Republike
Sprske trebalo bi razmisliti 0 forrniranju
ministarstva
koje bi poktivalo prirodne
resurse,
tako da je moj prijedlog da se provjeri moguénost forrniranja Ministarstva
za §ume i
Vode.
Harmonizacija ciljeva i smjernica sa drugim sektorima. U tekstu ima ciljeva i
smjernica
koje su relevante i za druga podruéja pored éumarstva.
Zbog toga je kod njih
nuino usag1a§aVanje sa drugim sektorima. Primjerice, neke smjernice govore 0
po§um1javanju nekada§njih poljoprivrednih zem1ji§ta. To pitanje je Vaino za
poljoprivredu.
Ima i sliénih
piimjera za druga podruéja.
Oblik
podataka u tekstu. Neki podaci su navedeni sa previsokim
stepenom detaljnosti.
U tekstu je nuino uj
ediniti oblik zapisa
brojeva.
Izvodljivost strategije. Ciljevi, podciljevi, smjemice i mjere su uglavnom aktuelni i
relevantni. Svejedno, postavlja se bitno pitanje moguénosti operacionalizacije i
realizacije
Strategije. Pozitivno
je éto su navedeni instrumenti
za realizaciju Strategije.
Potrebno je provjeriti da 1i su nuini
joé i koji?
1.5 Zakljuéak
Imajuéi u Vidu sadriaj Strategije ona je odgovarajuéa
za prijem i dalju proceduru.
Gore navedeni
komentari,
dileme i prijedlozi
za popravke (poglavlje 2) mogu samo
doprinjeti pobolj§anju oblika
i sadriaja
Strategije.
prof. dr. Andrej Bonéina
2 DETALJN
E PRIMJEDBE
1)
2)
3)
4)
5)
6)
7)
8)
9)
Uslovi na drvnom
triiétu
znaéajno i brzo se menjaju.
GMO?
Nema podatka 0 drzavnim
i privatnim éumama.
U uvodu
treba naglasiti
da Strategija
vaii za sve §ume
u entitetu, kako driavne tako i privatne.
Provj
eriti!
J
ednobrazan oblik
broj
eva.
Suma nije 20744.
Gledaj donji paragraf.
Od
<':ega??
To je problem.
10) Odakle
ovaj i drugi
podaci?
1 1) J el ovo harminizirano
sa politikom razvoj
a ruralne
oblasti?
12) Koje metode su bile upotreblj
ene?
13) Oblik.
14) Generalizirati
podatke!
15) Detaljnost
podatkovl?
16) Kraée i konciznije.
17) Cega?
18) Nema informacije
o prosj
eénom
posj
edu privatnih
éuma.
19) 2,9%
20) Kakav
j
e proizvodni
potencial?
21) Koliko? Nij
e jasno!
22) J
edinica.
23) Provjeriti!
24) Ali ekosistemsko gazdovanje. ..
25) Detaljnost!
26) Nije
potrebno.
27) Zar ostaviti
to u Strategij
i?
28) To
je Vaino
pitanje.
29) §ta znaéi 1. stepen?
30) Vaino
pitanj
e — integracija,
segregacija.
31) Sta to znaéi?
32) Isto kao 30.
33) U Evropi Voda
postaje sve vainiji prirodni resurs.
34) Provj
eriti.
35) Nijejasno.
36) Oblik. J
c li to godiénja masa?
37) Ekonomska funkcij
a? To
je prilika
za parkove.
38) Zar ne bi poveéali ekonomske efekte parka?
39) J c 1i to relevantno za entitet?
40) Jako nizak
postotak: bruto
- neto = 71%
41) P0 masi ogrevno i celulozno
drvol?
42) Provjeritil
43) P0 obimu
malo ako uporedirno sa ostalim.
44) Pitanj
e, koliki
je njihov doprinos ka prihodu.
Nije
vaino samo nabraj
ati, nego rangirati!
45) ?
46) Gdje
je korupcija
deﬁnisana kao problem.
47) Pomaiu?
48) Pitanje
konkurencije?
49) Realna moguénost.
50) Pitanje
je, kako ée Vlada
Republike
Srpske uzdriivati
konkurenciju
drvne industrij
e.
5 1) Vaino.
52)Nije1ogic':no!
Kako
je to mogoée?
53) Djelimiéno se ponavlja.
54) K0 je deﬁnisao
10% 0d prodajne cj
ene?
55) Ministarstvo
nije Vlasnikl
56) J
asno mora biti deﬁnisano,
kako se tro§i 10% sretstava
od prodaje drveta iz privatnih
§uma!
57) Nije sasvim
jasno
ali je
je vrlo znaéajno.
58) Bitno za ekonomski razvoj!
59) Za§to razlika
— razliéito.
60) Kakva
je politika poljoprivrede?
61) Kvaliteta
je vj
erovatno vainjjal
62) Ovo se ponavlja.
63) Glavna
moguénost
je naéin gazdovanja (gaj
enje §uma itd.)
64) Vainije
je, kako razvijati drvnu
industriju?
65) To nije dobro; ne moie biti ministarstvo
za ekologijo.
66) Poveéati prirodni biodiverzitet.
67) Surrmjivo.
68) Postoj
i li moguénost realizacije
za sve pﬁmj
ere?
69) To
je vrlo ambiciozno.
70) Suﬁnanciranje
ili o1ak§ice‘?
71) Uzeti u obzir evropske propise.
72) Potencij alni konﬂikt.
73) To ne ide tako. Bolje: izraditi i izvr§iti tehniéke standarde.
74) U okviru moguénosti!
75) M026
imati negativni
uticaj na §umski ekosistem.
prof. dr. Andrej Bonéina
BFGO K P
823
qlygqrgtgmqigsciiiwuunmm
C