Ključne riječi: Održivi turizam;odgovorni turizam;Trebinjsko-fočanska regija;turistička ponuda;kulturno-arheološko bogatstvo;Sustainable tourism;responsible tourism;Trebinje-Foča region;tourist offer;cultural-archaeological wealth;info:eu-repo/classification/udc/338.48-6:502/504(497.6)(043.2)

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Nikola Tanasić

KULTURNO-ARHEOLOŠKO BOGATSTVO KAO
ASPEKT ODRŽIVOG I ODGOVORNOG TURIZMA
TREBINJSKO-FOČANSKE REGIJE

KULTURNO-ARHEOLOŠKO BOGASTVO KOT ASPEKT
TRAJNOSTNEGA IN ODGOVORNEGA TURIZMA
TREBINJSKO-FOČANSKE REGIJE

Diplomsko delo visokošolskega strokovnega študija

Brežice, september 2023

UNIVERZA V MARIBORU
FAKULTETA ZA TURIZEM

Nikola Tanasić

KULTURNO-ARHEOLOŠKO BOGATSTVO KAO
ASPEKT ODRŽIVOG I ODGOVORNOG TURIZMA
TREBINJSKO-FOČANSKE REGIJE
KULTURNO-ARHEOLOŠKO BOGASTVO KOT ASPEKT
TRAJNOSTNEGA IN ODGOVORNEGA TURIZMA
TREBINJSKO-FOČANSKE REGIJE

Diplomsko delo visokošolskega strokovnega študija

Mentor: izr. prof. dr. Marko Koščak

Somentor: doc. dr. Tomi Špindler

Brežice, september 2023

IZJAVA O AVTORSTVU ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študent-a/-ke: Nikola Tanasić
Študijski program: diplomsko delo visokošolskega strokovnega študija
Naslov zaključnega dela: Kulturno-arheološko bogatstvo kao aspekt održivog i odgovornog
turizma Trebinjsko-fočanske regije
Mentor/-ica: izr. prof. dr. Marko Koščak
Somentor/-ica: doc. dr. Tomi Špindler

Podpisan-i/-a študent/-ka Nikola Tanasić
•
izjavljam, da je zaključno delo rezultat mojega samostojnega dela, ki sem ga izdelal/-a ob
pomoči mentor-ja/-ice oz. somentor-ja/-ice;
•
izjavljam, da sem pridobil/-a vsa potrebna soglasja za uporabo podatkov in avtorskih del v
zaključnem delu in jih v zaključnem delu jasno in ustrezno označil/-a;
•
na Univerzo v Mariboru neodplačno, neizključno, prostorsko in časovno neomejeno prenašam
pravico shranitve avtorskega dela v elektronski obliki, pravico reproduciranja ter pravico
ponuditi zaključno delo javnosti na svetovnem spletu preko DKUM; sem seznanjen/-a, da bodo
dela deponirana/objavljena v DKUM dostopna široki javnosti pod pogoji licence Creative
Commons BY-NC-ND, kar vključuje tudi avtomatizirano indeksiranje preko spleta in obdelavo
besedil za potrebe tekstovnega in podatkovnega rudarjenja in ekstrakcije znanja iz vsebin;
uporabnikom se dovoli reproduciranje brez predelave avtorskega dela, distribuiranje, dajanje v
najem in priobčitev javnosti samega izvirnega avtorskega dela, in sicer pod pogojem, da
navedejo avtorja in da ne gre za komercialno uporabo;
•
dovoljujem objavo svojih osebnih podatkov, ki so navedeni v zaključnem delu in tej izjavi,
skupaj z objavo zaključnega dela;

Kraj in datum:

Podpis študent-a/-ke:
__________________
     _____________________________________

IZJAVA O ISTOVETNOSTI TISKANE IN ELEKTRONSKE OBLIKE ZAKLJUČNEGA DELA

Ime in priimek študent-a/-ke: Nikola Tanasić
Študijski program: diplomsko delo visokošolskega strokovnega študija
Naslov zaključnega dela: Kulturno-arheološko bogatstvo kao aspekt održivog i odgovornog
turizma Trebinjsko-fočanske regije.
Mentor/-ica: izr. prof. dr. Marko Koščak
Somentor/-ica: doc. dr. Tomi Špindler

Podpisan-i/-a študent/-ka Nikola Tanasić
•
izjavljam, da je tiskana oblika zaključnega dela istovetna elektronski obliki zaključnega dela, ki
sem jo oddal/-a za objavo v DKUM.

Kraj in datum:

Podpis študent-a/-ke:
__________________
_____________________________________

ZAHVALA
Prvo želim da se zahvalim mentoru izr. prof. dr. Marku Koščaku, kao i sumentoru doc.
dr. Tomiju Špindleru za stručnu i profesionalnu pomoć i smjernice pri izradi diplomskog
rada. Također, zahvaljujem se i mojoj obitelji i prijateljima koji su mi davali podršku u
vrijeme studiranja, jer sam napravio još jedan korak više u svom životu.

KULTURNO-ARHEOLOŠKO BOGATSTVO KAO ASPEKT ODRŽIVOG
I ODGOVORNOG TURIZMA TREBINJSKO-FOČANSKE REGIJE
Održivi i odgovorni turizam u službi povijesne baštine danas sve više dobiva na značaju
i pažnji. Ovaj diplomski rad proučava održivo-odgovorni aspekt povezan s kulturno-
arheološkim bogatstvom Trebinjsko-fočanske regije koja ima veliki potencijal za
kvalitetno integriranje u turizam i turističku ponudu. Naše projektno područje
istraživanja smješteno je na istočnom i jugoistočnom dijelu Bosne i Hercegovine s vrlo
povoljnim geografskim položajem koje obuhvaća 10 gradova i općina. Tradicija
povijesne baštine na tlu ove regije traje neprekidno i kontinuirano već niz godina. Ovo
područje se susretalo s mnogobrojnim problemima u prošlosti koji su kočili
ravnomjerno i odgovorno očuvanje baštine i njen značaj. Cilj diplomskog rada je da se
na osnovi validnih podataka teorijskog i empirijskog dijela riješi problematika slabe
prepoznatljivosti kulturno-arheoloških nalazišta i procijene mogućnosti za dodatno
uključivanje istih u turističku ponudu destinacije. Najveći utjecaj na ovu povećanu
turističku aktivnost imali su arheolozi 80-ih godina prošlog stoljeća kada su otkriveni
značajni kulturno-arheološki lokaliteti koji danas predstavljaju nacionalno blago i
oslikavaju identitet naroda ovog područja. Prikupljanjem podataka u teorijskom i
empirijskom dijelu, uvidjelo se stanje na terenu i veliki potencijal za uključivanje
kulturno-arheološkog bogatstva u turizam. Međutim aktualna istraživanja označavaju
da ovo područje još uvijek uvelike zaostaje za regionalnim i evropskim državama te su
stoga vrednovanje, implementacija i buđenje svijesti ključni parametri zadržavanja
njihove korisnosti i stvaranje kvalitetne konkurentske turističke prednosti.
Ključne riječi: Održivi turizam, odgovorni turizam, Trebinjsko-fočanska regija, turistička
ponuda, kulturno-arheološko bogatstvo

UDK: 338.48-6:502/504(497.6)(043.2)

CULTURAL-ARCHAEOLOGICAL WEALTH AS AN ASPECT OF
SUSTAINABLE AND RESPONSIBLE TOURISM IN THE TREBINJE-
FOČA REGION
Today, sustainable and responsible tourism in the service of historical heritage is
gaining more and more importance and attention. Our graduate work studies the
sustainable-responsible aspect associated with the cultural-archaeological wealth of
the Trebinje-Foča region, which has great potential for quality integration into tourism
and tourist offerings. Our research project area is located in the eastern and
southeastern part of Bosnia and Herzegovina with a very favorable geographical
position that includes 10 cities and municipalities. The tradition of historical heritage in
this region has been ongoing continuously for many years. This area has faced
numerous problems in the past that hindered the responsible preservation of heritage
and its importance. Therefore, the purpose of the diploma thesis is to solve the
problem of poor recognition of cultural and archaeological sites based on valid data
from the theoretical and empirical parts and to evaluate the possibilities for their
additional inclusion in the tourist offer of the destination. Archaeologists had the
greatest influence on this increased tourist activity in the 80s of the last century, when
important cultural and archaeological sites were discovered, which today represent a
national treasure and reflect the identity of the people of this area. By collecting data
in the theoretical and empirical parts, we saw the situation on the ground and the
great potential for the inclusion of cultural-archaeological wealth in tourism. However,
current research shows that this area still lags far behind regional and European
countries, and therefore evaluation, implementation and raising awareness are the key
parameters of maintaining their usefulness and creating a quality competitive tourist
advantage.
Key words: Sustainable tourism, responsible tourism, Trebinje-Foča region, tourist
offer, cultural-archaeological wealth
UDK: 338.48-6:502/504(497.6)(043.2)

POVZETEK
Cilji teoretičnega dela diplomske naloge so bili opis glavnih značilnosti trajnostnega,
odgovornega, arheološkega in kulturnega turizma trebinjsko-fočanske regije,
predstavitev kulturno-arheoloških bogastev regije in SWOT analiza. V empiričnem delu
smo preverili odziv deležnikov na destinaciji za vključitev kulturnih in arheoloških
bogastev v turistično ponudbo destinacije. Pridobili smo informacije in opravili
intervjuje s strokovnjaki iz določenih turističnih, zgodovinskih in kulturno-arheoloških
ustanov in organizacij, kjer smo uporabili kvalitativno metodo zbiranja podatkov
(polstrukturiran intervju). Zadnji cilj raziskovalnega dela je bil ustvarjanje novih
turističnih produktov regije z edinstvenimi doživetji.
Za jasnejšo predstavitev poglavij v teoretičnem delu je predstavljen trajnostni,
odgovorni, arheološki in kulturni turizem kot opora in orientacijska točka za nadaljnje
raziskovanje. Prav tako je bil za celovito predstavitev tematike bralcem izdelan
esejistični in tabelarični seznam celotnega kulturnega in arheološkega bogastva
destinacije. Za popoln povzetek in boljše razumevanje teoretičnega dela smo
predstavili SWOT analizo turizma v regiji, ki lahko predstavlja prihodnji referenčni okvir
za trajnostno načrtovanje in odgovorno upravljanje turizma na destinaciji.
Raziskovalni del je podprt s kompleksnimi podatki, informacijami in odgovori,
pridobljenimi s polstrukturiranimi intervjuji, opravljenimi s strokovno kompetentnimi
osebami iz javnega in nevladnega sektorja. Diplomsko nalogo smo izdelali po postopku
kodiranja s kodirnimi tabelami. Na podlagi zbranih podatkov in rezultatov smo na
koncu našteli tri kategorije prioritet in tri predloge produktov, ki so potrebni za turizem
z namenom boljše promocije turizma in ustvarjanja boljše obiskanosti na tleh
trebinjsko-fočanske regije.
Da bi podrobneje določili okvir raziskave, smo izvedli polstrukturirane intervjuje s
predstavniki javnega in nevladnega turističnega sektorja ter skozi pogovore in
primerjavo literature odgovorili na naslednja raziskovalna vprašanja:
GLAVNO RAZISKOVALNO VPRAŠANJE: Kako trajnostno in odgovorno ravnati z izbranimi
kulturno-arheološkimi območji, da bi ohranili njihovo avtentično vrednost v
turističnem kontekstu z namenom vključitve v prihodnjo kakovostno turistično
ponudbo?
RAZISKOVALNO VPRAŠANJE 1: Kakšno vlogo ima kulturno-arheološka dediščina v
turizmu na tej destinaciji?
RAZISKOVALNO VPRAŠANJE 2: Na kakšen način je mogoče kulturno-arheološka
območja dodatno vključiti v turizem in turistično ponudbo, da bi postala bolj
prepoznavna na izbranem turističnem območju?
RAZISKOVALNO VPRAŠANJE 3: Na kaj se je treba osredotočiti, da bo turistični produkt
regije ustrezal tržnim preferencam in željam ter ostal konkurenčen in zadovoljil
potrebe turistov?

RAZISKOVALNO VPRAŠANJE 4: Kateri predlogi so potrebni, da bodo določene
turistične, kulturne in arheološke znamenitosti zaščitene in ostale nedotaknjene, hkrati
pa dostopne vsem profilom turistov in obiskovalcev?
Iz do sedaj izdelanega teoretičnega dela lahko vidimo, da bogato kulturno-arheološko
bogastvo regije predstavlja zanimivo žarišče in pomemben dejavnik za razvoj
kulturnega in arheološkega turizma v trebinjsko-fočanski regiji. Za prejšnje generacije
in prednike je bilo področje omenjene regije v preteklosti zelo pomemben del
družbenega življenja, tradicije in običajev. Pomembni spomeniki, nekropole in druga
najdišča, ki smo jih predstavili, kažejo najpomembnejša prizadevanja za vplivanje na
avtohtono in kompleksno zgodovinsko kulturo tega prostora. Kulturni in arheološki
zakladi mest in občin v regiji predstavljajo zelo pomemben vir ustvarjanja in kroženja
prihodkov v državi. S konkretnimi, uspešnimi in ambicioznimi koraki je mogoče te
zanimivosti povezati z drugimi kulturnozgodovinskimi turističnimi vsebinami.
Dosedanje analize in vplivi turizma na kulturo in arheologijo neposredno kažejo na
povečano število prihodov in nočitev turistov v nastanitvenih objektih na tem območju
v neokrnjeni in zavarovani naravi. Kot kažejo raziskave, se je treba osredotočiti na
kakovost, inovativnost, široko paleto arheološke in kulturne ponudbe, edinstvena
doživetja in kakovostne programe, ki pritegnejo obiskovalce.
Na podlagi pridobljenih rezultatov, izvedenih s polstrukturiranimi intervjuji, smo
ugotovili, da nam je na voljo veliko rešitev. Eden največjih izzivov, s katerimi se lahko
soočimo pri izboljšanju turizma in turistične infrastrukture, je ustrezno angažiranje
vseh na regionalni in državni ravni, od turističnih institucij do posameznikov. Z drugimi
besedami, potrebovali bomo usklajeno delovanje (akcijo) na svetovni ravni, da bi
dosegli nek maksimum trajnosti in odgovornosti v kulturi, arheologiji in zgodovini.
Digitalni pristopi predstavljajo tudi izzive, s katerimi se soočamo kot gostitelji in kot
deležniki (turisti). Brez spoštovanja kulturnih in arheoloških bogastev lahko ta
destinacija izgubi obiskovalce in občinstvo, ki so bistven in zelo pomemben prihodkovni
del vsake države.
Številne primerjave znanstvenih člankov in najnovejše raziskave kažejo, da ima
trebinjsko-fočanska regija poleg kulturnih in arheoloških atributov tudi vse značilnosti
trajnostnega in odgovornega turističnega vira, s katerim lahko ustvarimo veliko število
turističnih doživetij, izdelkov, paketov in aranžmajev. Tudi v tem smislu in v okviru
raziskave na podlagi pridobljenih rezultatov smo oblikovali itinerarje predlogov
turističnih produktov, ki jih bomo dolgoročno obravnavali kot zelo pomembne
investicije za gospodarski razvoj. Implementacija in valorizacija teh elementov v
turizmu in gospodarstvu lahko minimizirata in pozitivno vplivata na reševanje
problematike brezposelnosti. To vsekakor odpira vrata in potrebe po izobraževanju
kadrov v turizmu te regije in pri oblikovanju specializiranih profilov strokovnjakov. S
poudarjanjem gospodarskega, zgodovinskega in arheološkega pomena kulturne
dediščine je mogoče doseči pomembne rezultate pri njenem ohranjanju, kar je tudi cilj
promocije nacionalne identitete in kulturno-arheološkega bogastva tega prostora.
Lahko pa tudi dodamo, da s predstavitvijo teh zgodovinskih virov, duhom dobrodošlice
in z jasno vizijo lahko ovrednotimo kulturno-arheološko dediščino, način življenja,
ohranimo neokrnjeno naravo in zagotovimo prihodnjim generacijam kakovosten način
življenja ter jim pomagamo pri zadovoljevanju njihovih potreb.

SADRŽAJ

1 UVOD
.................................................................................................................... 1
1.1
Opis problema .................................................................................................... 1
1.2
Svrha i ciljevi zaključnog rada
............................................................................. 5
1.3
Istraživačka pitanja
............................................................................................. 5
1.4
Pretpostavke i ograničenja
................................................................................. 6
1.5
Predviđene metode
............................................................................................ 7
2
ODRŽIVI TURIZAM ............................................................................................. 9
2.1
Karakteristike održivog turizma ......................................................................... 9
2.2
Koncept održivog  turizma ............................................................................... 11
2.3
Ciljevi održivog turizma .................................................................................... 12
3
ODGOVORNI TURIZAM
.................................................................................... 14
3.1
Pojava odgovornog turizma ............................................................................. 14
3.2
Karakteristike odgovornog turizma ................................................................. 15
4
KULTURNI TURIZAM I ARHEOLOGIJA ....................... Error! Bookmark not defined.
4.1
Pojam i odlike kulture ...................................................................................... 16
4.2
Kulturni turizam ............................................................................................... 16
4.3
Kulturna baština ............................................................................................... 17
4.3.1 Materijalna i nematerijalna baština ............................................................... 18
4.4
Najraniji počeci arheologije i definicija ............................................................ 19
4.5
Arheološki turizam ........................................................................................... 20
5
TREBINJSKO-FOČANSKA REGIJA ....................................................................... 21
5.1
Povijest i geografski položaj Trebinjsko-fočanske regije.................................. 21
5.2
Statistički podaci (dolasci i noćenja) regije od 2017.-2021. godine
................. 22
5.3
Materijalno kulturno naslijeđe destinacije ...................................................... 24
5.4
Nematerijalno kulturno naslijeđe destinacije
.................................................. 26
5.5
SWOT analiza turizma Trebinjsko-fočanske regije
........................................... 27
6
ISTRAŽIVAČKI DIO ........................................................................................... 31
6.1
Metodologija istraživanja
................................................................................. 31
6.2
Analiza pitanja u istraživanju............................................................................ 32
6.3
Opis metode istraživanja
.................................................................................. 33

6.4
Tijek intervjua
................................................................................................... 34
6.5
Ograničenja istraživanja ................................................................................... 34
6.6
Analiza intervjua
............................................................................................... 34
6.7      Diskusija (odgovori na istraživačka pitanja)...................................................... 45
7
PRIJEDLOZI ZA OBLIKOVANJE TURISTIČKIH PRODUKTA .................................... 48
7.1
Tri kategorije prioriteta .................................................................................... 48
7.2
Konkretni prijedlozi turističkih produkta ......................................................... 50
7.2.1 Prijedlog 1: „KulArh doživljaj regije” .............................................................. 51
7.2.2 Prijedlog 2: „Cultural bike advantures” ............. Error! Bookmark not defined.
7.2.3 Prijedlog 3: „Digital view”
............................................................................... 55
8 ZAKLJUČAK
.......................................................................................................... 56
9 LITERATURA I IZVORI ........................................................................................... 59
10 PRILOZI ............................................................................................................. 68

SADRŽAJ SLIKA
Slika 1: Ciljevi održivog turizma ...................................................................................... 13
Slika 2: Područje našeg istraživanja-Trebinjsko-fočanska regija .................................... 22
Slika 3: Ostaci potopljenog sela Panik (Leusinium) u Bileći ............................................ 53
Slika 4: Prikaz biciklističke trase Gacko-Kalinovik (označeno crvenom bojom)
.............. 55
Slika 5: Potrebna digitalna tehnologija u označenim gradovima (plave strelice)........... 56

SADRŽAJ TABLICA
Tablica 1: Principi/koncepti održivog razvoja turizma
.................................................... 11
Tablica 2: Definicije kulturnog turizma .............................. Error! Bookmark not defined.
Tablica 3: Broj dolazaka i noćenja domaćih i stranih turista u općinama i gradovima
Trebinjsko-fočanske regije 2017.-2021. godine ............................................................. 22
Tablica 4: Popis drugih (ne)poznatih kulturno-arheoloških nalazišta regije ............ Error!
Bookmark not defined.
Tablica 5: SWOT analiza turizma Trebinjsko-fočanske regijeError!
Bookmark
not
defined.
Tablica 6: Kodna tablica prvog pitanja intervjua ............................................................ 35
Tablica 7: Kodna tablica drugog pitanja intervjua .......................................................... 36
Tablica 8: Kodna tablica trećeg pitanja intervjua ........................................................... 37
Tablica 9: Kodna tablica četvrtog pitanja intervjua ........................................................ 38
Tablica 10: Kodna tablica petog pitanja intervjua ............. Error! Bookmark not defined.
Tablica 11: Kodna tablica šestog pitanja intervjua ......................................................... 41
Tablica 12: Kodna tablica sedmog pitanja intervjua
....................................................... 42
Tablica 13: Kodna tablica osmog pitanja intervjua
......................................................... 43
Tablica 14: Kodna tablica devetog pitanja intervjua ...................................................... 44

POPIS KRATICA

BDP
COVID-19
EU
NVO
STO
SWOT
TO
TORS
UN
UNEP
UNWTO
WTO
WTTC
Bruto domestic product
Corona virus (infectious disease)
European Union
Nevladine organizacije
Slovenska turistična organizacija
Strenghts, Weaknesses, Opportunities, Threats
Turistička organizacija
Turistička organizacija Republike Srpske
United Nations
United Nations Environment Programme
United Nations World Tourism Organization
World Trade Organization
World Travel & Tourism Council

1

1 UVOD
1.1 Opis problema
Razvoj turizma danas treba održivo i odgovorno planirati. Zbog potreba turizma često
se suočavamo s negativnim posljedicama u prostoru, koje nisu usuglašene s ostalim
korisnicima koji nisu vodili računa o ranjivosti životne sredine. Takav razvoj u prirodnoj
zajednici može za nekoliko godina ili dugoročno rezultirati naglim padom postignute
reputacije destinacije i posljedično slabe potražnje, nekonkurentnosti cijena usluga,
opterećenja i devalvacije prirodnih i drugih resursa kao i protivljenja lokalne zajednice.
Sve navedeno otežava dovoljno akumuliranje sredstava kako bi se osigurala
pravovremena isporuka, obnova postojećih i uvođenje novih turističkih proizvoda kako
bi se podržao dugoročni razvoj destinacije (Jurinčič, 2009).
Neumjereno i neprimjereno trošenje svih resursa, koje je dovodilo do devastacije
okoline i degradacije njenih vrijednosti, izazvalo štetne posljedice i za prirodnu i za
kulturnu baštinu kao i stanovništvo, aktiviralo je brojne različite reakcije, uzrokujući
stvaranje koncepta održivog, odgovornog i uravnoteženog razvoja (Krivošejev, 2014).
Bez poštovanja društvene, kulturne, prirodne odgovornosti i održivog razvoja ne
postoji dobro funkcioniranje socijalnih službi, dobro funkcioniranje domaćih i
međunarodnih tijela i organizacija i samog turističkog sektora (Metelko, 2014). Odnos
između percipiranog odgovornog turizma i održivosti destinacije može se potkrijepiti
navedeni, ciljevima odgovornog turizma kao alata za minimiziranje negativnih
društvenih, gospodarskih i ekoloških utjecaja uz maksimiziranje pozitivnih efekata
razvoja turizma (Mathew i Sreejesh, 2016, str. 84). Za uspješno strateško planiranje i
politiku turizma potrebno je integrativno razmišljanje. U idealnom slučaju, to znači da
ciljevi moraju biti dostižni za dobrobit na svim razinama (globalnoj, regionalnoj,
nacionalnoj i lokalnoj) za sve uključene sektore (javne agencije, privatna poduzeća i
zajednice) (Hidalgo-Tan i Pokrajen, 2019, str. 28).
Svjetska turistička organizacija (UNWTO, 2020) definira održivi turizam kao turizam koji
zadovoljava potrebe prisutnih turista i domicilnog stanovništva istodobno čuvajući
resurse budućeg razvoja, odnosno udovoljavanje socijalnih, gospodarskih i estetskih
zahtjeva uz očuvanje kulturnog identiteta, ekoloških procesa i biološke raznolikosti.
Kroz održivi razvoj turizma održavamo i jačamo konkurentske prednosti destinacije. Bit
održivog turizma sastoji se od koordiniranog i harmoničnog odnosa između lokalnih
čimbenika, regionalno-nacionalnih interesa, odgovarajućeg menadžmenta, njihove
integracije u razvoj turizma i pravilnog plasiranja ponude prema potražnji za turističkim
proizvodom (Pavlakovič et al., 2019, str. 16). Temelji se na promicanju svijesti o
održivosti i etici, pružanju obrazovanja o zaštiti okoliša i pristupu informacijama za sve
zainteresirane strane, kako na strani potražnje, tako i na strani ponude. Također
obuhvaća političku dimenziju jer zahtijeva informirano sudjelovanje svih relevantnih
aktera destinacije, konsenzus, kritičnu masu i snažno političko rukovodstvo kako bi se
omogućilo njegovo provođenje (Mihalič, 2016). Osim toga, održivi i odgovorni razvoj
omogućava inovativnim pristupima povećanje vrijednosti turističkog iskustva, što je
ključni rezultat aktivnosti svake destinacije u cilju osiguravanja i održavanja njenih
konkurentskih prednosti (Vodeb, 2014). Načela održivosti ili održivog razvoja
2

primijenjena su unutar sektora putovanja i turizma na razini pojedinačnih turističkih
industrija (Yazdi, 2012).
U turizmu, uz prirodne ljepote, kulturno naslijeđe i dalje ostaje jedan od ključnih
temeljnih resursa za oblikovanje turističkih ponuda i turističkih proizvoda, iako se svijet
ubrzano globalizira i uvode brojne stvorene turističke atrakcije. Implementacija
održivih oblika turizma u turističkoj ponudi poprima potpuno novu ulogu kao odgovor
na svjetske turističke trendove (Jurinčič, 2009). Danas je naš odnos prema naslijeđu i
dalje prečesto ograničen stereotipima. Neophodno je shvatiti da naslijeđe nisu samo
predmeti i načini života koji su sačuvani iz prošlih razdoblja u pojedinim područjima.
Razumjeti ga moramo kao živi dio sadašnjosti obogaćen prošlošću. Budući da naslijeđe
mora biti održivo i odgovorno, njegova uloga u životu društva izuzetno je važna na
mnogo načina. Uloga kulturnog turizma u podršci naslijeđu također je dala važan
doprinos do „procvata kulturno-turističkog naslijeđa“ u razvijenom svijetu (Richards,
2021). Usklađena međupovezanost koja uključuje društvo s njegovim normama i
vrijednostima predstavlja složeni sustav interakcija koji povezuje ljude putem simbola,
tehnologije i objekata. Ona se manifestira kroz konkretne dokaze koji proizlaze iz
temeljnih normi i vrijednosti te potiče uspostavljanje simbiotskih odnosa između
materijalnog i nematerijalnog naslijeđa. Tijekom prošlosti razvijen je sveobuhvatan
pristup da se nematerijalno naslijeđe definira kao izvor kulturnog identiteta,
kreativnosti i raznolikosti (Bouchenaki, 2003). Riječ je o identitetu pojedinačne nacije
koji proizlaze iz osobnosti prirodnog i društvenog okruženja. Pojam kulturne baštine je
širok i stoga je njegovo pobliže određenje povezano s teškoćama. Kulturna baština je
društveno,
zajedničko
dobro
lokalne,
nacionalne
ili
globalne
zajednice.
Višedimenzionalna je: po svom nastanku pripada prošlosti, po uporabi sadašnjosti i po
logici kontinuiteta ljudske kulture pripada budućnosti društva (Cifrić i Trako Poljak,
2014). Kulturna baština se dijeli na materijalno: pokretno (predmeti i zbirke predmeta),
nepokretno (građevinsko i arheološko naslijeđe, kulturni pejzaž) (Gonza i Hus, 2016).
Akumulacija znanja i prikupljanje podataka koji se institucionalizirano i intenzivno
odvijaju posljednjih 150 godina stvorili su znanje o prošlosti koje imamo i
nadograđujemo danas. Svako kulturno i arheološko istraživanje stvara priču o prošlosti.
Motivirajuća snaga arheologije i turizma je strast za tom prošlošću i interes za novim
saznanjima (učenjem) o antičkim i povijesnim kulturama koje su nastanjivale određeno
područje. Arheološko naslijeđe nije unaprijed dano, ono ne postoji samo za sebe, već
ga mi konstruiramo, uređujemo i brinemo o njemu (Šošić Klindžić, 2019). Gradimo ga
kroz luk istraživanja, evaluacije i komunikacije. Arheološko naslijeđe se razlikuje od
drugih vrsta naslijeđa i u turizmu ono predstavlja produkt/proizvod svog vremena.
Arheološki tragovi su po samoj definiciji, fragmentirani, izolirani, zamagljeni i slabo
prepoznatljivi. Da bi nešto postalo arheološko naslijeđe, mora proći dug proces
identifikacije, registracije, dokumentiranja, tumačenja i evaluacije (Mlekuž Vrhovnik,
2019). Arheologija je mlada disciplina koja se postupno razvija što je potrebno imati na
umu prilikom vrednovanja rada određenog arheologa ili cijele skupine u određenom
razdoblju (Šošić Klindžić, 2019).
Danas se pored različitih vrsta turizma sve više javlja zanimanje za arheološki turizam.
Ovaj oblik turizma posjetitelju nudi autentičan doživljaj arheološke baštine i kroz
izravno sudjelovanje u arheološkim istraživanjima. Razvoj arheološkog turizma važan je
3

i zbog umanjenja negativnih posljedica turizma na arheološku baštinu zbog većeg
fokusa koji se stavlja na zaštitu i interpretaciju (Afkhami, 2021, str. 57). Temelji se na
njegovanju, očuvanju i posjećivanju arheoloških područja te se definira kao putovanje
koje se fokusira na posjećivanje i doživljaj antičkih lokaliteta i povijesnih mjesta
(Archaeological.org, b. d.). Želja za iskustvenim turizmom, naglasak na stvaranje,
kreativnost i inovacije u turističkim trendovima potaknuli su lokalne i regionalne
turističke zajednice da istovremeno s razvojem kulturnih elemenata razmisle o
kreiranju proizvoda koji bi zadovoljili potrebe turističke potražnje. Omogućavanje
visoke dodane vrijednosti za turiste je za mnoge organizacije i destinacije jedna od
ključnih uloga jer turistički proizvod istovremeno utječe na cjelokupnu sliku destinacije
i dovodi do tržišnog prepoznavanja i konkurencije (Sedmak i Peštek, 2015).
Nova istraživanja govore da turisti pridobivaju sve više snage pri oblikovanju proizvoda
na osnovi njihovih želja. Turisti žele jednostavna osobna iskustva iz kojih mogu naučiti
nešto novo te da sudjeluju kako fizički tako psihički. Imperativ u razvoju turističkog
proizvoda je kreirati miks opipljivih i neopipljivih elemenata, koji neće samo zadovoljiti
potrebe turista, već i nadmašiti njihova očekivanja. Takav način turističkih doživljaja
postavlja turiste u centar događanja. Tako oni mogu iskusiti unikatne doživljaje u koje
su uključeni i svi oni koji sudjeluju, odnosno ponuđači usluga i ponuđači sirovina
(Prebensen, Chen i Uysal, 2018). Imajući u vidu veliki broj sudionika u razvoju turizma
jedne destinacije i njihove ciljeve, turistički proizvod je potrebno obogatiti
aktivnostima
u
očuvanom
prirodnom
ambijentu,
ponudom
gastronomskih
specijaliteta, različitim sadržajima za odmor i rekreaciju, organiziranjem posjeta,
obilaskom kulturnih dobara i manifestacijskim sadržajem. Kombinacija ovih navedenih
aktivnosti može biti osnova budućeg razvoja turizma na destinaciji (Podovac i Tončev,
2015, str. 499).
Predmet našeg istraživanja je Trebinjsko-fočanska regija koja gradi svoj turizam i imidž
na kulturno-arheološkom bogatstvu i očuvanju naslijeđa. Kako se pretpostavlja ovo je
regija s najviše kulturno-arheoloških spomenika i ostavština u Bosni i Hercegovini
(najveći broj je u Trebinju, oko 60%). Važan razlog zašto smo odabrali ovu regiju je
njegova specifičnost obilježja prirodnih i kulturnih resursa u odnosu na okolne regije,
što može privući različite vrste turista koji odmor percipiraju kao fazu učenja kroz
inspirativne lokalne priče i posjećivanja antičkih i prapovijesnih mjesta. Ova regija
obuhvaća južni i jugoistočni dio BiH. Najpoznatiji i najveći gradovi regije pored Trebinja
i Foče su: Bileća, Gacko, Kalinovik, Ljubinje, Nevesinje, Čajniče, Novo Goražde i Istočni
Mostar (Investintrebinje.com, 2017). Još iz daleke prošlosti i antičkog razdoblja ovo
područje je povezivalo jugoistočnu obalu Jadrana, odnosno Europu s Bliskim istokom.
Regija također predstavlja važno raskršće puteva jer ga blizina gradova Herceg Novog,
Pljevlja, Nikšića, Dubrovnika, zračnih luka (Mostar, Ćilipi, Tivat), morskih luka (Gruž,
Ploče, Kotor, Bar) i blizina koridora 5C čini atraktivnim, privlačnim i dostupnim za
turiste. Ekološki čisto i očuvano područje, kao i sudar planinske, mediteranske i
kontinentalne klime predstavljaju idealne uvjete za posjet i odmor u ovoj regiji
(Gotrebinje.com, b. d.).
Prvi put Trebinje u 10. stoljeću spominje Konstantin Porfirogenet, pod nazivom
Tribunija. U to doba Trebinje se nalazilo na karavanskom putu koji je vodio iz Kotora i
Dubrovnika prema Bosni, Srbiji i Crnoj Gori. Predstavlja gospodarski i kulturni centar
4

Hercegovine i cijele države. Zbog dobrog geografskog položaja, mediteransko-
primorskog zraka, duha, ambijenta i sunca, nazvana je „mala Venecija“ Bosne i
Hercegovine. Najzanimljiviji kulturno-povijesni spomenici su Stari grad, Muzej,
Hercegovačka Gračanica, manastir Tvrdoš, Perovića-Arslanagića most, Most Iva
Andrića i figura Jelene Anžujske u centru grada, a najpoznatiji arheološki lokaliteti
srednjevjekovni grad Mičevac i tvrđava Strač (Gotrebinje.com, b. d.). Za avanturizam,
za ljubitelje sportskih disciplina i adrenalina preporučuju se rijeke Trebišnjica i Tara s
izletištima Studenica-Lastva gdje turisti imaju neponovljivu mogućnost doživjeti ovu
regiju na jedinstven, odgovoran i ekološki neškodljiv način.
Pored Trebinja, još jedan bitan centar ove regije je Foča. Prvi pisani tragovi imena
potječu iz 1336. godine. U samoj Foči i njenoj okolini danas su vidljivi tragovi davnih
antičkih vremena, ali su ti tragovi u velikoj mjeri „uklonjeni“ dolaskom novih kultura.
Foča se razvila u središtu jednog plodnog i bogatog kraja Gornjeg Podrinja, na tromeđi
Bosne, Hercegovine i Crne Gore. Kada govorimo o kulturno–arheološkom naslijeđu ove
regije, Foča je bogata povijesnim građevinama kao što je Spomen kompleks Bitke na
Sutjesci (Tjentište) i arheološkim nalazištima kao što su Rataje-Miljevina i Ocrkavlje.
Najstarija priča o postojanju ure vezana je za Foču i govori o postojanju prve ure iz
1758. godine koja predstavlja simbol grada. U gradu se još nalaze muzej, brojne crkve,
manastiri i džamije (Opstinafoca.rs.ba, b. d.).
Druga, također vrlo bitno kulturno i arheološko središte ove regije je i Bileća, gdje se
nalazi i najzanimljivije rimsko nalazište Leusinium (Panik) na dnu Bilećkog jezera i
gradovi Nevesinje i Novo Goražde s brojnim antičkim ostacima kao što su kameni most
u selu Bratač i Goraždanska tiska te drugi gradovi i općine poput Gacka, Kalinovika i
Čajniča sa značajnim povijesnim elementima koje smo detaljnije predstavili u nastavku
rada.
Bogato povijesno i kulturno-arheološko naslijeđe Trebinjsko-fočanske regije uvijek je
privlačilo pažnju mnogobrojnih domaćih i stranih kulturologa, istražitelja, arheologa i
znanstvenika. Najveće istraživanje na ovom području vođeno je još u srednjem
stoljeću, u doba Osmanlija te Austro-ugarskom razdoblju. Usprkos velikom istraživanju
i nalazištima, samo mali broj njih je danas prepoznat i uključen u turističku ponudu.
Arheološko blago ove regije, kako ga vide današnji znanstvenici, leži nezaštićeno i
neiskorišteno. Povijesna i znanstvena važnost ovog područja, kako se u različitim
izvorima navodi, uglavnom je općoj javnosti nepoznata. Arheološko naslijeđe koje se
temelji na očuvanju postojećih i otkrivanju materijalnih ostataka čovjekove prošlosti, u
međuvremenu zbog raznih povijesnih događanja i nedaća gotovo je otišlo u zaborav na
ovoj destinaciji (Mondo, 2018). Tradicionalni muzeji, razne izložbe i galerije koje
predstavljaju povijest nekog područja za posjetitelje i turiste više nisu zanimljivi.
Turiste i goste privlače inovativniji proizvodi gdje aktivnim sudjelovanjem mogu
upoznati elemente kulturnog i arheološkog dobra (Kumar, 2017).
Tako smo na osnovi toga identificirali i prepoznali osnovne elemente kulturnog i
arheološkog vidika koji nisu toliko poznati među posjetiteljima i turistima, a imaju
potencijal da to budu. Stvaranjem novog turističkog proizvoda u ovoj regiji obogatili
bismo ponudu destinacije. Inovativnim idejama privukli bismo moderne i nove tipove
5

turista na ovu destinaciju, jer učenjem nečeg novog oni mogu obogatiti svoje živote
kroz iskustvo putovanja i obrazovanja (Kumar, 2017).
1.2 Svrha i ciljevi zaključnog rada
Svrha ovog diplomskog rada je da se na osnovi raznovrsne literature i istraživanja dođe
do bitnih i vrijednih podataka kako bi se riješio problem slabe prepoznatljivosti
kulturno-arheoloških nalazišta i mogućnosti za dodatno uključivanje istih u turističku
ponudu destinacije. Podatke i rezultate (odgovore) koje smo na kraju dobili i
prezentirali bili su vrlo značajni i služili su nam za sugestije i smjernice za daljnji razvoj
turizma i poboljšanje standarda života na ovom području. Također smo predstavili
područje Trebinjsko-fočanske regije i njeno kulturno-arheološko blago koje obuhvaća
elemente održivog i odgovornog aspekta te je usmjereno na očuvanje prirodnih i
kulturnih dobara i bogatstava.
Ciljevi teorijskog dijela:
• opisati glavne odlike održivog, odgovornog, arheološkog i kulturnog turizma te
karakteristike Trebinjsko-fočanske regije
• prikazati kulturno-arheološko bogatstvo Trebinjsko-fočanske regije kao i SWOT
analizu.

Ciljevi empirijskog dijela su:
• provjeriti odaziv dioničara na destinaciji vezano za namjeru uključivanja
arheološkog blaga u turističku ponudu destinacije – korištena je kvalitativna
metoda prikupljanja podataka (polustrukturirani intervju)
• informirati se i obaviti razgovor s osobama iz određenih institucija i organizacija
iz turističkih, povijesnih i kulturno-arheoloških ustanova o značaju turističkih
proizvoda s uključivanjem arheološkog bogatstva u razvoj lokalne ekonomije
• oblikovati nove i inovativne turističke proizvode regije s unikatnim doživljajima.
1.3 Istraživačka pitanja
Postavljena su 4 istraživačka pitanja, kako bi se olakšao put pisanja diplomskog rada.
Na sljedeća istraživačka pitanja je odgovoreno kako bi se saznale i utvrdile osnovne
zanimljivosti koje nose kulturno-arheološka nalazišta Trebinjsko-fočanske regije.

GLAVNO ISTRAŽIVAČKO PITANJE: Kako se održivo i odgovorno odnositi prema
odabranim arheološkim područjima kako bi se sačuvala njihova autentična vrijednost u
turističkom kontekstu s ciljem uključivanja u buduću kvalitetnu turističku ponudu?

ISTRAŽIVAČKO PITANJE 1: Kakvu ulogu u turizmu ima kulturno-arheološko naslijeđe na
ovoj destinaciji?
U ovom pitanju uglavnom se usmjerilo na ulogu i značaj arheoloških lokaliteta za
područje na kojem se nalaze i njihovu važnost za turizam regije. Gledajući temu rada,
istraživanje je odrađeno korištenjem kvalitativne metode prikupljanja podataka,
6

odnosno proveden je polustrukturiran intervju, s nadležnim osobama, zaposlenim u
izabranim institucijama u ovoj regiji koji se bave kulturno-povijesnim te arheološkim
pitanjima i istraživanjima, gdje se kroz sastavljena pitanja saznalo i vidjelo njihov
pogled na značaj kulturno-arheoloških nalazišta izabrane destinacije.

ISTRAŽIVAČKO PITANJE 2: Na koji način se kulturno-arheološka područja mogu dalje
integrirati u turizam i turističku ponudu kako bi postala prepoznatljivija u izabranom
turističkom području?
U drugom istraživačkom pitanju htjelo se saznati kako sva ova arheološka područja
spojiti i povezati u turizam, kako bi se u konačnici dobila kvalitetna turistička ponuda
koja bi također olakšala identifikaciju i promociju te plasman na tržište. Na ovo
istraživačko pitanje također se odgovorilo korištenjem polustrukturiranog intervjua, jer
su dijalog i sugovornikova sloboda izražavanja ponudili više kvalitetnih i temeljnih
odgovora nego korištenjem nekog drugog istraživačkog pristupa.

ISTRAŽIVAČKO PITANJE 3: Na što se potrebno fokusirati da bi turistički proizvod regije
odgovarao tržišnoj potražnji i preferencijama te da bi ostao konkurentan i zadovoljio
potrebe turista?
U okviru ovog istraživačkog pitanja, analiziran je naglasak koji se mora postaviti pri
oblikovanju turističkih proizvoda u odabranoj destinaciji, te odraz na cjelokupni
turistički razvoj regije. Stvoreni su proizvodi koji će dugoročno, a na održiv i odgovoran
način stimulirati razvoj i promociju turizma na destinaciji. Istovremeno, stvaranjem
turističkog proizvoda doprinijelo se društvenoj i gospodarskoj koristi, te kulturno-
tradicijskim vrijednostima regije. Kao što je gore navedeno (istraživačko pitanje 1 i 2),
tu se također koristio kvalitativni pristup prikupljanja podataka, polustrukturiran
intervju, kako bi se olakšala interpretacija i pridobili sveobuhvatni, točni i iscrpni
podaci.

ISTRAŽIVAČKO PITANJE 4: Koji prijedlozi su neophodni da bi se određeni turistički
kulturno-arheološki lokaliteti zaštitili i ostali netaknuti, a istovremeno pristupačni za
svaki profil turista i posjetitelja?
Odgovor na ovo pitanje se saznao kroz razgovor sa stručnim osobama izabranih
institucija, gdje se na kraju, u empirijskom dijelu, imalo točan i jasan pogled na
rezultate izvedenog istraživanja. Također, željeli smo na višestran način doprinijeti
prepoznavanju i pristupačnoj, odnosno kvalitetnoj turističkoj ponudi i turističkom
proizvodu. Odgovori ispitanih osoba na ovo pitanje postupno počinju utjecati na
očuvanje i zaštitu nalazišta, gdje će se također povećavati i broj turista u očuvanim i
netaknutim područjima naše destinacije.
1.4 Pretpostavke i ograničenja
S obzirom na to da je Trebinjsko-fočanska regija bogata prirodnim i kulturnim
bogatstvom, provedeno je uspješno istraživanje. Izabrana destinacija ima arheološku
kulturu koja je nedovoljno izražena i predstavljena poslije velikih otkrića 80-ih godina
prošlog stoljeća. Investicija, očuvanje i odgovorno postupanje vrlo su bitni čimbenici i
imaju veliki utjecaj na očuvanje ne samo kulturno-arheoloških dobara nego i životne
sredine i njeno neprekidno i nesmetano razvijanje. Gledajući temu i način istraživanja
7

(polustrukturiran intervju), od 15 planiranih razgovora sa stručnim osobama, odrađeno
je 6 polustrukturiranih intervjua na zadovoljavajući način jer su podaci kvalitetno
obrađeni i analizirani te na kraju uspješno interpretirani javnosti i čitateljima.

Ograničenja su prepoznata prije svega u pomanjkanju odgovarajuće literature, jer na
ovom prostoru, odgovarajuća literatura kao što su knjige, stručni i znanstveni članci i
radovi ne proučavaju ovo područje u dovoljnoj mjeri. Također, ograničenja su vidljiva i
pri izvođenju samog istraživanja, budući da u ovoj regiji nema dovoljan broj
organizacija i ustanova koji se bave pitanjem ovog problema, odnosno kulturno-
arheološkim aspektom i njegovim prednostima i poteškoćama. Pored toga, problem su
bile i izabrane institucije i osobe iz ovog područja i njihova dostupnost, je se dogodilo
da ne postoji dovoljan broj ispitanika, a i jedan termin za razgovor iz Turističke
organizacije Foča je u posljednji trenutak otkazan.
1.5 Predviđene metode
Diplomski rad je podijeljen u dva dijela: teorijski i empirijski dio. U teorijskom dijelu je
korištena sekundarna metoda prikupljanja podataka, odnosno upotrijebljene su
odgovarajuće dostupne knjige, internetski izvori, povijesno znanstveni članci stranih i
domaćih autora. Sekundarna metoda zbiranja informacija predstavlja podatke koji se
prikupljaju iz primarnih izvora koji se mogu koristiti u trenutnoj istraživačkoj studiji.
Prednost pri prikupljanju sekundarnih podataka je taj što traje znatno manje vremena
od prikupljanja primarnih podataka gdje se moraju  prikupiti sve informacije od nule.
Stoga, korištenjem sekundarne metode moguće je prikupiti više podataka jer su
sekundarni podaci lako dostupni (Sajjad Kabir, 2016). Ova metoda istraživanja i
prikupljanja informacija znatno je olakšala situaciju, budući da nije bilo moguće otkriti
ili dobiti uvid u sve podatke koji nisu bili fizički dostupni. Ovom metodom dobile su se
sve potrebne informacije o destinaciji, održivo-odgovornom turizmu i odgovornom
postupanju, kulturno-arheološkim lokalitetima, načinima uključivanja u turističku
ponudu i njenom očuvanju, kao oblikovanju i stvaranju turističkih proizvoda.
U empirijskom dijelu smo koristili kvalitativnu metodu istraživanja i prikupljanja
podataka – polustrukturirani intervju koji predstavlja najčešći oblik pridobivanja
kvalitativnih podataka. Kvalitativni podaci su uglavnom nenumerički i obično
deskriptivne ili nominalne prirode. To znači da su prikupljeni podaci u obliku riječi i
rečenica. Kvalitativni pristupi usmjereni su na istraživanje „kako“ i „zašto“ te često
koriste nestrukturirane metode prikupljanja podataka kako bi dublje istražili temu.
Kvalitativne metode uključuju intervjue, fokusne skupine i skupinske diskusije (Sajjad
Kabir, 2016, str. 202). Polustrukturirani intervju se sastoji od razgovora ispitivača s
odabranim sugovornikom na unaprijed najavljene teme uz pomoć orijentacijskog
popisa unaprijed pripremljenih pitanja (Spasić, 2020, str. 3). To su pitanja otvorenog
tipa, a odgovori su spontani, konkretni, osobni i samootkrivajući (Kordeš i Smrdu, 2015,
str. 40-41). Materijal dobiven putem polustrukturiranog intervjua potrebno je
analizirati. Najčešće se to radi postupkom kodiranja, bodovanja ili kategoriranja. U
ovom konkretnom slučaju koristi se metoda kodiranja koja se temelji na jednostavnom
procesu prepoznavanja segmenta značenja u podacima i njihovom označavanju
određenim kodom. Taj kod obično predstavlja suštinu i karakteristične aspekte
8

određenog dijela jezičnih ili vizualnih podataka. Kodovi također ukazuju i na značenje
riječi, fraze, rečenice, pasuse (oni su metafore za njih, sažimaju ih, često su samo
skraćenice osnovnog pojma koje predstavljaju). Korištenjem kodova moguće je kasnije
brže kombinirati semantički povezane dijelove (Kordeš i Smrdu, 2015, str. 53).
Kodiranje predstavlja čvrst alat koji omogućava vješto i kreativno tumačenje i analizu
podataka. U osnovi, proces kodiranja kreira inventar podataka, koji omogućuje da se
stekne dubok, sveobuhvatan i temeljan uvid u podatke, da se podaci učine lako
dostupnim, da se sortiraju i strukturiraju te osigura transparentnost i validnost
(Saldaña, 2009).
Analiza polustrukturiranog intervjua je neizbježno interpretativne prirode, proizvod
refleksije istraživača (Cohen, Manion i Morrison, 2007). Za analizu podataka
prikupljenih polustrukturiranim intervjuom potrebno je znatno više vremena, nego za
analizu podataka dobivenih pomoću strukturiranog intervjua. Istraživač provodi pet
koraka kako bi sažeo obimne tekstove i izdvojio relevantne informacije. Prvi korak je
preslušavanje snimke i prijepis intervjua. Drugi korak predstavlja iščitavanje prijepisa
nekoliko puta u određenom vremenskom razdoblju kako bi se istraživač dobro
upoznao s onim što je izrečeno. Treći korak je kodiranje intervjua prema temama koje
su se iskristalizirale tijekom brojnih čitanja prijepisa. Kodove treba definirati tako da se
dosljedno mogu primjenjivati u više intervjua. Četvrti korak je pisanje sažetka kodiranih
podataka. Na zasebnom papiru (ili u novom dokumentu na računalu) zapišu se kodovi,
a ispod svakog koda upiše se što je ispitanik rekao. Na taj se način nekoliko stranica
prepisanog materijala reducira na jednu stranicu komentara prema različitim
kodovima. Finalni peti korak je pisanje interpretacije nalaza. Na temelju prikupljenih
saznanja tijekom terenskog istraživanja i tijekom analize, istraživač tumači nalaze, ono
što je otkrio i naučio, a zatim svoje zaključke predstavlja u tekstualnoj formi (Griffee,
2005, str. 36-37).
Proveden je polustrukturiran intervju sa 6 osoba zaposlenih u područjima javnog i
nevladinog sektora. Cilj je bio postavljen na 15 osoba, no zbog slabog odaziva i
nezainteresiranosti drugih stručnih osoba, obavljeni su razgovori s turističkim vodičem,
stručnim suradnikom za turističku promociju i analitičke poslove, kustosicom
arheologinjom i savjetnikom muzeja, kao i dva člana nevladine organizacije „Kroz Staru
Hercegovinu“. Ovaj istraživački dio je detaljno predstavljen u nastavku diplomskog
rada (str. 31).

9

2 ODRŽIVI TURIZAM
Globalno, turizam je trenutno jedna od najbrže rastućih industrija, sa snažnim
utjecajem na teritorije, s ekološke, gospodarske i socijalne točke gledišta. Rast
turističkog broja koji posjećuje destinacije zahtijeva pojačanu pažnju prema održivosti,
što uključuje praćenje ključnih indikatora kao podršku strateškom upravljanju
destinacijom (Marinello et al., 2021). Kako navodi UNWTO (2021) turistička industrija
je široko prepoznata kao jedna od najvećih ekonomskih sila. To je treća svjetska
kategorija po izvoznim zaradama u svijetu, koja predstavlja 10 % svjetskog BDP, 30 %
izvoza usluga i jedno od svakih 10 radnih mjesta u svijetu.
Turizam predstavlja važnu globalnu industriju koja je posredno i neposredno, putem
poticajnih učinaka, doprinijela otprilike 8,3 bilijuna dolara ili 10,4% svjetskog bruto
domaćeg proizvoda (BDP) u 2019. godini. Dok gledamo u 2023., prognoza WTTC-a
navodi da je turistički sektor na putu da nadmaši globalni rast po stopi od 5,8%
godišnje, dok globalni BDP raste samo 2,7%. To bi moglo dovesti do 126 milijuna novih
radnih mjesta do 2032. (Mitcham, Tsering i Jus, 2023). Koristeći najnovije dostupne
podatke i procjene, Agenda 2030 za održivi razvoj i strategiju u velikoj je i teškoj
opasnosti zbog višestrukih svjetskih konflikata i ispreplitanja kriza. COVID-19, klimatske
promjene i sukobi koji trenutno prevladavaju, utječu na ciljeve, stvaranje kriza u
prehrani, zdravlju, obrazovanju, životnoj sredini, miru i sigurnosti. „Da uvedemo svijet
na put ka održivosti, bit će nam potrebna usklađena akcija na globalnom nivou“
(United Nations, 2022).
2.1 Karakteristike održivog turizma
Opće značenje održivog razvoja naglašava međugeneracijsku jednakost (ostavljanje
budućim generacijama onoliko koliko imaju sadašnje) i unutargeneracijsku jednakost
(jednaka raspodjela dobara među svim postojećim skupinama). Razlike u definiranju
održivog razvoja i održivosti prvenstveno potječu od razlika u shvaćanju pojma
„potreba“ i korištenja prirodnih resursa kao i prirodnog kapitala. Oni koju zastupaju
održivi razvoj i održivost, kao njegov krajnji cilj, smatraju da korištenje resursa treba
biti uravnoteženo. Međutim, održivi razvoj za mnoge predstavlja rastuću potrebu za
resursima da bi se unaprijedio ili održao standard života. Nagli i ponekad kaotični
razvoj turizma mora se kontrolirati u skladu s koncepcijom održivog razvoja. Primjena
načela održivog turizma u praksi nailazi na mnoge prepreke iako su razvijeni zakonski i
dobrovoljni instrumenti za njihovo korištenje (Dražić, 2020). Termin „održivi turizam“
je prvi put ušao u jezik politike razvoja turizma prije dva desetljeća. Odražavajući
pojavu i kasnije široko usvajanje održivog razvoja od sredine 1960-ih godina. Sve veći
rast turizma, posebno međunarodnog i masovnog turizma, te nezaustavljivo globalno
širenje, sve češće dovode do izazova u održivosti njegovog razvoja.
Početkom 1990-ih posvećena pažnja i uočeni negativni utjecaji turizma i alternativni
pristupi u razvoju turizma su se ponovo fokusirali kroz specifičnu nišu održivog turizma
(Yazdi, 2012). Održivi turizam je upravni pristup turizmu koji pruža odgovore na izazove
nerazvijenosti, ekonomske ovisnosti i interakcije među različitim dionicima u
10

upravljanju turizmom (Aswita et al., 2023). Grofelnik (2019) definira da je održivi razvoj
turizma onaj koji u potpunosti uzima u obzir njegove trenutne i buduće gospodarske,
socijalne i okolišne učinke, baveći se potrebama posjetitelja, industrije, okoliša i
zajednice domaćina. Održivi razvoj teži postizanju ravnoteže između gospodarskih,
socijalnih i ekoloških zahtjeva kako bi se osiguralo zadovoljavanje potreba sadašnje
generacije bez ugrožavanja mogućnosti budućih generacija (Herceg, 2013). Održivi
turizam u kojem povijest i kultura igraju glavnu ulogu u iskustvu putovanja, zahtijeva
inkluzivan pristup ekonomskom razvoju koji proizlazi iz povijesti, kulture i prirode.
Planiranje i upravljanje takvim turizmom mora odražavati ekonomske, ekološke i
sociokulturne aspekte. Shodno tome, održivi turizam zasnovan na baštini treba ispitati
raznolikost alternativnih pristupa turizmu. U cilju postizanja pozitivnih učinak na lokalni
život i očuvanja naslijeđa, održivi turizam zasnovan na baštini treba angažirati
stanovnike i posjetitelje, osiguravajući nezaboravno iskustvo (Talu, Cecchini i Beretić,
2021). Praksa održivog turizma uključuje aspekte koji se odnose na prekomjernu
glomerulaciju i gubitak autentičnosti koji utječu na svakodnevni život lokalnog
stanovništva, kao i na kulturu i naslijeđa odgovarajućih područja. Razvoj održivog
turizma osigurava dobre prakse očuvanja, zajedno s autentičnim tumačenjem koje
podržava lokalne ekonomije (Stoica et al., 2022).
Neke od najvažnijih i najznačajnijih karakteristika održivog turizma su kvaliteta gdje
održivi turizam pruža kvalitetno iskustvo za posjetitelje uz poboljšanje kvalitete života
zajednice domaćina i zaštite kvalitete životne sredine. Osim toga, održivi turizam
također promiče očuvanje prirodnih resursa na kojima se temelji, očuvanje kulture
lokalne zajednice putem zadovoljavajućih iskustava, te ravnotežu između potreba
turističke industrije i zagovornika zaštite okoliša u zajednici. Održivi turizam također
naglašava zajedničke ciljeve i suradnju posjetitelja, zajednica domaćina i odredišta
(Yazdi, 2012).
Dražić (2020, str. 25) navodi da turizam, da bi bio održiv, mora jamčiti optimalno
korištenje prirodnih resursa i bioraznolikosti koji su osnova turističkog razvoja, kroz
podržavanje važnih ekoloških procesa i zaštitu prirodne i kulturne baštine i socio-
kulturnog naslijeđa lokalnih zajednica koji štiti njihovu graditeljsku i drugu
tradicionalnu baštinu. Turizam mora osigurati dugoročni ekonomski rast, osiguravajući
ekonomsku dobit svim sudionicima u procesu te zahtijevati informiranje svih sudionika
u turizmu i donošenje odluka po principu konsenzusa. Na kraju što je vrlo bitno,
turizam zahtijeva praćenje utjecaja, uključujući sve adekvatne preventivne mjere kada
je to neophodno. Posljednjih godina, javne i privatne interesne skupine postale su
svjesnije odgovornog i održivog poslovanja. Kao glavni su se pojavili koncepti
odgovornosti i održivosti nacionalnih i globalnih razvojnih politika i kao odgovor na
negativne utjecaje turizma u prirodnom, socio-kulturnom i ekonomskom okruženju.
Termini „odgovornost“ i „održivost“ postali su suštinski element u rječniku
suvremenog šireg ideološkog i turističkog diskursa (Zabukovec Baruca, 2020). Takva
načela su postala uobičajena pojava, inkorporirana u izjave, obrasce, deklaracije, etičke
kodekse i strategije za planiranje destinacija unutar organizacijske strukture turističke
industrije (Weaver, 2012), te doprinijela nastanku dokumenata, među kojima su
Agenda 21 i globalni etički kodeks koji na globalnoj razini promovira održivi razvoj
odgovornosti u turizmu.
11

2.2 Koncept održivog  turizma
Koncept održivosti sadrži paralele s odgovornošću koja je neophodna za njegovu
implementaciju, gdje je odgovornost nositelj svijesti, etike i ponašanja. Bez obzira na
različite koncepcije modela i praksi, termini „odgovornost“ i „održivost“ pojavljuju se u
kontekstu srodnih ili jednakih vrijednosti, koje postmoderno društvo ponovo
uspostavlja s dominantnim liberalističkim pravilima (Zabukovec Baruca, 2020, str. 50).
Koncept održivosti turizma postaje dominantan aspekt u suvremenom poslovanju jer
kompanije trebaju ispuniti zahtjeve zainteresiranih strana u pogledu upravljanja
životnom sredinom. Konkretno, sektor turizma se pomiče ka zelenom, etičkom i
uzročnom turizmu i stoga odgovornost i održivost u turizmu postupno rastu na
globalnoj razini (Palazzo et al., 2022).
U nastavku su Tablicarno predstavljena načela/koncepti koji su pored turističkog
sektora važni i za destinacije i organizacije koje se žele rukovoditi etikom održivog i
odgovornog turizma (Bansal i Gautam, 2007).
Tablica 1: Načela/koncepti održivog razvoja turizma
Udio
Stanovnici zajednice moraju održati kontrolu nad razvojem
turizma tako što će biti uključeni u postavljanje vizije turizma
zajednice, identificirajući resurse koje treba održavati,
unapređujući i razvijajući ciljeve i strategije za razvoj i upravljanje
turizmom.
Uključivanje
Sudionici mogu biti lokalne NVO skupine, institucije, volonterske
skupine, općinske vlasti i njihova odjeljenja za ekonomski razvoj,
turistička udruženja, uredi za posjetitelje, gradska poslovna
udruženja, regionalni predstavnici pokrajinskog turističkog
razvoja.
Lokalni razvoj
Osiguravanje ispunjenih poslova mora se promatrati kao sastavni
dio svakog turističkog razvoja na lokalnoj razini. Iskustvo je
pokazalo da su pružanje obrazovanja i obuke za stanovnike i
pristup financiranju za lokalna poduzeća i poduzetnike centralni
za ovu vrstu politike.
Uspostavljanje
lokalnih
poslovnih veza
Uspostavljanje veza između lokalnih poduzeća u turističkoj
industriji kako bi se osiguralo da turistički troškovi ostanu unutar
destinacije, a ne da iscure radi kupovine uvezene robe i usluga za
turiste.
Održivost baze
resursa
Država bi trebala nastojati očuvati resursnu osnovu, ne
dopuštajući da se smanji ispod razine koja je naslijeđena. Zbog
toga treba izbjegavati nepovratne akcije koje bi doveli do
iscrpljivanja resursa.
12

Ciljevi zajednice
Potrebna je harmonija između potreba posjetitelja i zajednice.
Ovo je olakšano širokom podrškom zajednice s odgovarajućom
ravnotežom između ekonomske, društvene, kulturne industrije u
razvoju zajednice i zaštite životne sredine.
Suradnja
Suradnja između lokalnih atrakcija, poduzeća i turističkih
operatera ima ključnu važnost, s obzirom na to da jedno
poslovanje ili operater može direktno utjecati na rezultat ili
kvalitetu drugih.
Praćenje i
procjena
Zaštita i strategije praćenja su od suštinskog značaja ako zajednice
žele zaštititi sve resurse koji čine osnovu njihovog turističkog
proizvoda za zaštitu životne sredine od koje zavisi.
Obuka
Razvoj održivog turizma zahtijeva uspostavljanje programa
obrazovanja i obuke kako bi se poboljšalo razumijevanje javnosti i
unaprijedilo poslovanje. Obuke trebaju obuhvaćati tečajeve iz
turizma, hotelskog menadžmenta, stvaranja i rada malih
poduzeća i druge relevantne teme.
Pozicioniranje
Pozicioniranje razvoja održivog turizma uključuje promoviranje
odgovarajuće upotrebe i aktivnosti za smanjenje siromaštva i
izvlačenje i jačanje karaktera pejzaža, osjećaja mjesta, identiteta
zajednice i mogućnosti lokacije.
Izvor: Bansal i Gautam, 2007.
2.3 Ciljevi održivog turizma
Ujedinjene nacije za životnu sredinu (UNEP) i Svjetska trgovinska organizacija (WTO)
(2005, str. 18-19) navode da su osnovni ciljevi održivog turizma ekonomska održivost,
odnosno osiguravanje održivosti i konkurentnosti turističkih destinacija i poduzeća
kako bi bila u stanju dugotrajno napredovati i osiguravati korist. Maksimiziranje
doprinosa turizma gospodarskom napretku destinacije uključujući lokalno zadržavan
udio potrošnje posjetitelja i poboljšanje količine i kvalitete lokalnih poslova stvorenih
radi turizma i koje turizam održava, uključujući razinu plaće, uvjete rada i dostupnost
svima bez bilo kakve diskriminacije doprinosi boljitku lokalne zajednice i kvaliteti
radnih mjesta. Nastojanje da se ostvari široka i pravedna distribucija ekonomske i
društvene dobiti, što uključuje povećanje mogućnosti, prihoda i pristupa uslugama za
manje imućne slojeve, ključni je aspekt društvene pravde u turizmu u cijeloj destinaciji.
Također je cilj osigurati zadovoljavajuće, sigurno i ispunjavajuće iskustvo posjetiteljima,
dostupno svima bez diskriminacije vezano uz spol, rasu, invaliditet ili bilo koju drugu
osnovu. Davanje prava glasa lokalnim zajednicama i njihovo uključivanje u planiranje i
donošenje odluka o upravljanju i budućem razvoju turizma u njihovom području u
suradnji s ostalim dionicima igra važnu ulogu u organizaciji lokalnog upravljanja.
UNWTO navodi i da je održavanje i poboljšanje kvalitete života lokalnih zajednica,
uključujući društvene strukture i pristup resursima, pogodnostima i sustavima
13

održavanja života i tradicija autentične kulture vrlo bitan udio. Za zdravo funkcioniranje
okoliša vrlo je značajna i čistoća istog, to jest svođenje zagađenja zraka, vode i zemlje
na najmanju razinu.
Pored gore navedenih ciljeva Bexell i Jönsson (2021, str. 13) izdvajaju i sljedećih 17
ciljeva održivog turizma prema Agendi 2030: ukinuti siromaštvo i glad; osigurati zdrav
život i promovirati blagostanje; osigurati inkluzivno i pravedno kvalitetno obrazovanje;
postizanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje svih žena i djevojaka; osigurati
dostupnost i održivo upravljanje vodama i sanitarijama; pristup pouzdanoj-održivoj-
modernoj energiji; promovirati održiv, inkluzivan i ekonomski rast; izgraditi otpornu
infrastrukturu; smanjiti nejednakost unutar i među zemljama; učiniti gradove i ljudska
naselja inkluzivnim i sigurnim; osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje;
poduzeti hitne mjere u borbi protiv klimatskih promjena; očuvati i održivo koristiti
oceane i mora; zaštititi, obnoviti i promovirati održivo korištenje kopna; promovirati
mirna i inkluzivna društva; ojačati sredstva implementacije i revitalizirati glabalno
partnerstvo za održivi razvoj. Pored svega ovog, konačno se i tehnologija i tehnološke
inovacije počinju smatrati od vitalnog značaja za poboljšanje učinkovitosti u čitavom
spektru održivosti i pomaganju u ostvarivanju održivog rasta. Clark i Dikson (2003)
sugerirali su i potrebu da inicijative održivog razvoja iskoriste relevantnu znanost i
tehnologiju koja je već dugo prepoznata i često se smatra najboljim načinom za
promicanje veće učinkovitosti.

Slika 1: ciljevi održivog turizma

Izvor: Štimac, 2018

14

3 ODGOVORNI TURIZAM
Odgovorni turizam se sastoji u poduzimanju aktivnosti koje omogućavaju postizanje
rasta, na način koji ne uništava postojeće okruženje i štiti kulturu, povijest, naslijeđe i
dostignuća lokalnih zajednica (Debicka i Oniszczuk-Jastrzabek, 2014). Osim toga,
postizanje uspješnosti odgovornog turizma zahtijeva pažljivo upravljanje ponašanjem
turista i stanovnika radi sprječavanja štetnih utjecaja na životnu sredinu i sociokulturno
okruženje (Tay et al., 2016). Kilipiris i Zardava (2012) su izjavili da, uspoređujući ideju
odgovornog turizma sa zelenim turizmom ili drugom alternativnom nije rušenje
postojećih oblika turizma, već modifikacija i unaprjeđenje trenutne prakse u turističkoj
industriji kako bi se eliminirali negativni utjecaji. Odgovorni turizam i odgovornost nisu
drugi oblici turizma već skup „odgovornih principa” na kojima se treba zasnivati svaki
oblik turizma, uključujući i neki alternativni.
3.1 Pojava odgovornog turizma
Odgovorni turizam počeo je dobivati na važnosti tijekom 1980-ih, s pojavom koncepta
održivosti turizma, a koji se danas tretira kao imperativ u strateškom upravljanju
turizmom na destinacijama (Camilleri, 2016). Husbands i Harrison (1996, str. 5) opisuju
da se pojava/termin odgovornog turizma ne odnosi na brend ili vrstu turizma. Umjesto
toga, obuhvaća okvir i skup praksi koje prikazuju razuman tok između zamućenosti
ekoturizma i poznatih negativnih neusklađenosti povezanih s konvencionalnim
masovnim turizmom. Osnovna poanta odgovornog turizma je da se može prakticirati
na načine koji će minimizirati i ublažiti njegove očigledne nedostatke. Razvoj proizvoda,
politika, planiranje i marketing mogu se uspostaviti na način da se osiguraju dugoročne
prednosti i pozitivnosti. Poon (1993) navodi da su pristup i konstrukcija odgovornog
turizma temelj za dostojanstven i planski razvoj turističke destinacije, posebno za
kontrolirano upravljanje kapacitetom destinacije. Za one koji ga prakticiraju, odgovorni
turizam se vidi kao alternativna turistička praksa masovnom turizmu (Caruana et al.,
2014).
Odgovorni turizam se može definirati kao strategija upravljanja koja obuhvaća
planiranje, razvoj proizvoda, operacije i marketing. Singh (2011) ističe da odgovorni
turizam nastoji iskoristiti moć putovanja koja donosi pozitivne ekonomske, društvene i
kulturne utjecaje na životnu sredinu, a Ford i Acott (2015) se slažu s tvrdnjom da ljudi
preuzimaju odgovornost za sebe pružanjem održivog i odgovornog razvoja kroz
turizam, odnosno da je to proces i način razmišljanja i ponašanja, čiji je cilj dostizanje
pozitivnog ishoda za društvo i životnu sredinu. Ima za cilj učiniti turističke destinacije
boljim mjestima za život i rad, kao i osiguravanje ugodnog boravka turistima sa
značajnim iskustvom kroz veze s lokalnim stanovništvom. Odgovorni turizam također
ima za cilj poboljšanje materijalnog blagostanja, angažiranja zajednice, kulturnog
identiteta, međukulturalne interakcije, usluga u zajednici, izloženosti i svijesti lokalne
zajednice, kao i s održavanjem posvećenosti zajednice u očuvanju kulture (održiva
posvećenost). Održiva posvećenost zajednice je također znak održivosti kulture. Kao
čuvari autentične kulture, razvoj turizma treba dobiti povjerenje lokalne zajednice i da
15

se trudi da svoju posvećenost očuvanju učini održivom i odgovornom (Koščak,
O’Rourke i Crowe-Delaney, 2019).
3.2 Karakteristike odgovornog turizma
Odgovorni turizam se u znatnoj mjeri manifestira kroz etičko ponašanje, promicanje
lokalne kulture i smanjenje negativnih utjecaja na okoliš. U velikoj mjeri uključuje
superiorne dugoročne koristi s ekonomske točke gledišta, doprinosi pozitivnom
odnosu između turista i lokalne zajednice, pruža podršku lokalnim poduzetnicima i
lokalnoj proizvodnji, podrazumijeva racionalno korištenje resursa, zahtijeva aktivno
uključivanje svih zainteresiranih strana i pruža mogućnosti za napredovanje lokalne
zajednice u skladu s lokalnim, regionalnim, nacionalnim i međunarodnim zakonima i
pravilima (State i Bulin, 2016). Ideja odgovornog turizma ima svoju glavnu domenu u
razumijevanju i povezivanju pojedinaca, zatim sudjelovanje u preuzimanju
odgovornosti za poduzete radnje, pri čemu su uključene različite strane, kao na primjer
potrošači, dobavljači, pružatelji turističkih usluga, vlade i lokalno stanovništvo.
Goodwin i Francis (2003) su naglasili da je cilj odgovornog turizma poboljšati mjesta
gdje ljudi žive i koja posjećuju, istodobno potičući pozitivne utjecaje i smanjujući
negativne. Slično mišljenje ima i Weeden (2014) koja je također definirala odgovorni
turizam kao koncept koji se fokusirao na minimiziranje miješanja u prirodno okruženje,
poštovanje kulturne raznolikosti, maksimiziranje sudjelovanja lokalnog stanovništva u
pružanju turističkih usluga, povećanje zadovoljstva kupaca i zadovoljstva turista.
Drugim riječima, odgovorni turizam razvija takozvanu „win-win“ situaciju između tih
negativnih utjecaja i zajednica koje doprinose očuvanju prirodne i kulturne raznolikosti.
Spenceley i Rylance (2016) izdvajaju neke osnovne odlike odgovornog turizma, a to su
stvaranje ekonomske koristi za lokalno stanovništvo, poboljšavanje dobrobiti zajednica
domaćina, poboljšavanje uvjeta rada i pristupa industriji, uključujući lokalno
stanovništvo u odluke koje utječu na njihove živote i životne promjene. Daje pozitivan
doprinos očuvanju prirodnog, društvenog i kulturnog naslijeđa, pruža više ugodnih
iskustava za turiste kroz sadržajnije veze s lokalnim ljudima i bolje razumijevanje
lokalne kulture, kao i socijalna i ekološka pitanja. Omogućava pristup osobama s
invaliditetom i u nepovoljnom položaju, te je kao takav kulturološki osjetljiv, što znači
da izaziva poštovanje između turista i domaćina.
Odgovorni turizam je stekao veliku pažnju u posljednjih nekoliko desetljeća, što
podrazumijeva djelotvornu i učinkovitu strategiju upravljanja turizmom s jasnim
razumijevanjem stvaranja turističkih destinacija kao boljeg mjesta za život lokalnog
stanovništva, istovremeno osiguravajući posjetiteljima i turistima uživanje u
kvalitetnom odmoru vrhunske destinacije (Gantait, 2022).

16

4 KULTURNI TURIZAM I ARHEOLOGIJA
Danas, više nego ikada, sve veći broj ljudi ima želju putovati i spoznavati razne kulture i
običaje. Kao rezultat toga, države, regije i gradovi postaju privlačni za turiste i
prezentiraju svoje mogućnosti. Turizam je postao „ogroman unosan posao“ koji koristi
vladama, javnim službenicima, pojedincima i privatnim poduzećima (Walker i Carr,
2013, str. 22). Prema Renfrewu i Bahnu (2008) kulturni turizam, arheologija i turizam
naslijeđa predstavljaju kombinacije i koncepte otkrića prošlosti, pažljive znanstvene
analize i implementacije kreativne mašte, čija ja misija da se pobliže upozna i nauči
prošlost čovječanstva koji ima neprocjenjiv dio ove povećane turističke aktivnosti.
4.1
 Pojam i odlike kulture
Postoji izvjesna konfuzija oko koncepta i pojma kulture, jer se s jedne strane koristi u
širokoj definiciji koja uključuje sve ljudske aktivnosti, a s druge strane, kao restriktivna
definicija koja isključuje sve osim najviših elemenata intelektualne i umjetničke
djelatnosti. Ova konfuzija se povećala otkako je „kultura“ postala moderan termin ne
samo u humanističkim znanostima, već i svakodnevnom govoru i životu. Od 19. do
početka 20. stoljeća smatralo se da kultura sve više obuhvaća, ne samo intelektualnu,
estetsku, pravnu i moralnu pojavu, nego i navike u prehrani, odijevanju, inženjerstvu,
turizmu (Horn, b. d.). Louise (2021) iznosi tvrdnju da je kultura izuzetno širok pojam
koji u sebi uključuje sve naše sfere života, naše načine ponašanja, našu filozofiju i etiku,
naš moral i manire, običaje i tradiciju, vjerske, političke, ekonomske i druge vrste
aktivnosti.
Kultura obuhvaća sve ono što je čovjek stekao u svom individualnom i društvenom
životu. To je cjelokupno „društveno naslijeđe“ koje pojedinac stječe od skupine.
Korijeni nečije kulture smatraju se pokretačkom snagom ljudi i njihovog ponašanja
(Haris, Moran i Moran, 2004). Louise (2021) također navodi da su osnovne odlike
kulture da se ona ne nasljeđuje biološki već se čovjek uči društveno. To nije urođena
sklonost jer ne postoji kulturni instinkt kao takav. Kultura se obično naziva i „naučeni
način ponašanja“ jer je društvena i proizvod društva. Ona nastaje i razvija se kroz
društvene interakcije pa za nju kažemo da je i zajednička odnosno nije nešto što
pojedinac sam može posjedovati. Kultura se može prenositi s jedne generacije na
drugu. Roditelji prenose kulturne osobine na svoju djecu, a oni dalje na svoje potomke.
Kultura se ne prenosi putem gena, već putem jezika što označava njene transmisivne
odlike. U svom povijesnom razvoju i rastu ima tendenciju da postane kumulativna.
Kultura je 'rastuća cjelina' koja u sebi uključuje dostignuća prošlosti i sadašnjosti te
osigurava dugoročna dostignuća čovječanstva. Kontinuirana je i postoji kao beskrajni
proces gdje su istovremeno različiti dijelovi kulture međusobno povezani jer je u svom
razvoju otkrila težnju da bude dosljedna i integrirana.
4.2 Kulturni turizam
Kultura se pretpostavlja kao jedan od primarnih korisnika i smatra se ključnom
imovinom u razvoj turizma promoviranjem opipljivih/materijalnih elemenata (kulturne
atrakcije kao što su muzeji i naslijeđa, prirodna dobra poput plaža, sunca i planina) i
17

nematerijalna (promocija gastronomije, kulturnih događaja i festivala) (Mousavi et al.,
2016). Kultura i turizam su oduvijek bili neraskidivo povezani. Kulturne znamenitosti,
atrakcije i događaji predstavljaju važnu motivaciju za putovanje, a putovanje samo po
sebi stvara kulturu (Richards, 2018).
U tablici ispod (tablica 2) navedeni su neki od najznačajnijih definicija kulturnog
turizma različitih autora i njihova različita shvaćanja i definiranja kulturnog turizma.
Tablica 2: Definicije kulturnog turizma
Definicija
Autor
Godina
Kulturni turizam označava kretanje ljudi uzrokovano
turističkim atrakcijama izvan stalnog, odnosno uobičajenog
mjesta u kojem stanuju s namjerom sakupljanja iskustava i
informacija kako bi zadovoljili svoje kulturne potrebe.
Richards
1999.
Kulturni turizam se zasniva na mozaiku lokaliteta, tradicija,
umjetničkih oblika, slavlja i iskustava koje portretiraju naciju
i njene ljude, reflektirajući raznolikost i njihov karakter.
McKercher i
du Cros
2002.
Definicije kulturnog turizma zasnovane na doživljaju polaze
od činjenice da turist u kulturnom turizmu, dolazeći u dodir
s kulturnim događanjima ili dobrima kulturnog naslijeđa,
ima raznovrsne doživljaje. Doživljavajući kulturu lokalne
zajednice, turist se često i educira, zabavlja i uči o kulturnoj
prošlosti.
Romelić
2005.
Kulturni turizam se može odnositi na sve turističke
ekspedicije koje vode skupine ili pojedinci, tijekom kojih se
posjećuju lokaliteti, događaji i drugi elementi visoke ili
popularne kulture.
Rohrscheidt
2008.
Kulturni turizam podrazumijeva vrstu turističke aktivnosti u
kojoj je suštinska motivacija posjetitelja da nauči, otkrije,
doživi i konzumira materijalne i nematerijalne kulturne
atrakcije. Ove atrakcije se odnose na skup karakterističnih
materijalnih, intelektualnih i emocionalnih karakteristika
društva.
UNWTO
2017.
4.3 Kulturna baština
Kulturni razvoj je povijesni proces. Kultura prijenosa s generacije na generaciju i kultura
naših prethodnika koju baštinimo naziva se kulturna baština. Čovječanstvo kao cjelina
naslijedilo je kulturu koja se može nazvati ljudskim naslijeđem (Kumar Das, 2017).
Kulturno naslijeđe je važno jer snažno utječe na naš osjećaj identiteta, lojalnost i
ponašanje. Institucije (arhive, biblioteke, muzeji, škole i povijesna mjesta) imaju
18

odgovornost za očuvanje i tumačenje kulturnog zapisa, pa postoje praktični razlozi za
proučavanje kulturne baštine. Pažnja prema kulturnom naslijeđu vodi ka široj svijesti o
složenosti i kulturi (Buckland, 2013). Prema viđenju Protta i O'Keefea (1992), kulturnu
baštinu čine manifestacije ljudskog života koje predstavljaju poseban pogled na život i
svjedoče o povijesti i valjanosti tog pogleda. Izraz kulture ili prikaz načina života može
se manifestirati kroz materijalne objekte poput spomenika ili lokaliteta. Trend u
današnjem svijetu je da očuvanje i promocija vrijednosti kulturnog naslijeđa
(materijalno i nematerijalno) moraju biti usmjereni na zajednice koje trenutno žive na
lokalitetu baštine, zato što su povijesni ili kulturni relikti zamisao svojih zajednica i oni
su izravno uključeni u promoviranje i očuvanje kulturne baštine (Vu Hoang, 2021).
4.3.1 Materijalna i nematerijalna baština

Možda najpoznatiji oblik kulturnog naslijeđa je materijalno kulturno naslijeđe, odnosno
pojam koji obuhvaća predmete kao npr. spomenike, umjetnička djela i lokalitete
povijesne, arheološke, znanstvene, etnološke ili antropološke vrijednosti. Materijalno
kulturno naslijeđe je prvi pristup razumijevanju, vrednovanju i upravljanju kulturom,
koja je dugi niz godina prevladavao u znanosti i metodici kulture. Možemo priznati da
je opipljivo (materijalno) lakše upravljivo i to je razlog tome što je došao na prvo
mjesto u značenju kulture (Linaki, 2018). Zbog njihove raznovrsnosti u materijalnoj
raznolikosti, kulturno naslijeđe se dijeli na nepokretno, tj. ono koje se ne može
pomaknuti iz svog prvobitnog okruženja i pokretno, ono koje nije fizički vezano za
sredinu u kojoj je nastalo (Ratković Aydemir et al., 2020). Nepokretna kulturna baština
može biti grad, selo, naselje ili njegov dio, zgrada ili njeni dijelovi, elementi povijesne
opreme, spomenik i obilježje koji se odnose na povijesne događaje, arheološko
nalazište, područja i mjesta s etnološkim i toponimskim sadržajem. Stoga, definicija
nematerijalnog kulturnog naslijeđa podrazumijeva izraze, umijeća, znanja i s njima
povezane instrumente, predmete i kulturne prostore koje društva, skupine, a katkad i
pojedinci, prepoznaju kao dio vlastitog kulturnog naslijeđa (Nikočević, 2014). Definicija
pojma nematerijalnog naslijeđa u Konvenciji o zaštiti materijalnog naslijeđa glasi da su
to prakse (aktivnosti), izrazi, predstave, znanja, vještine, oruđa, predmeti, proizvodi i
kulturna okolina s kojim su povezani (koje poznaju zajednice, skupine ali i pojedinci kao
dio svoje kulturne baštine) (Bogataj et al, 2005, str. 10). Također, Bogataj et al (2005)
ističe da je Konvencija o zaštiti nematerijalne baštine razdijelila nematerijalno naslijeđe
na 5 sklopova, a to su:
- Oblici usmene predaje (predstave i javno izražavanje pjesništva, povijest, bajke,
legende i drugi oblici pripovijedanja)
- Scenska umjetnost (blagdanski ili obredni događaji, pjesme, plesovi, kazališne i
lutkarske predstave).
- Običaji životnog ciklusa (rođenje, vjenčanja); igre i sportovi (folklor, obiteljski običaji i
navike); kulinarstvo; statusni simboli i prestižne ceremonije; godišnji običaji; društvene
prakse vezane za spol; lov, ribolov i prikupljanje; oznake (imenovanja) vezane za očeva
imena; kultura svile i zanata (proizvodnja, šivanje, bojanje, izrada odjeće, rezbarenje,
tkanina); te umjetnost tijela (tetovaže, piercing i farbanje).
19

- Znanja i prakse povezana s prirodom (seoske i ekološke aktivnosti i prakse,
farmaceutske i terapeutske prakse, kozmologija, predviđanja i proročanstva,
oceanografija, vulkanologija, meteorologija, akvakultura i cvjetna umjetnost).
- Tradicionalni zanati i vještine.
Možemo zaključiti da nematerijalno kulturno naslijeđe, koje se prenosi s generacije na
generaciju, kontinuirano oblikuje društvene zajednice kao odgovor na svoje okoline i
oblikuje njihov odnos prema prirodi i prošlosti (Bogataj et al, 2005, str. 9).
Nematerijalna kulturna baština se manifestira u tim praksama, izrazima, znanjima i
vještinama, kao i u povezanim objektima i kulturnim prostorima (WTO, 2012). Prenosi
se kroz generacije i stalno ponovo kreira, pruža čovječanstvu osjećaj za identitet i
kontinuitet. S druge strane, pokretnu kulturnu baštinu predstavljaju pojedinačni
objekti skupine predmeta koji su nastali kao rezultat kreativnosti čovjeka i njegove
različite djelatnosti, društveni razvoj i događaji karakteristični za pojedina razdoblja.
Dakle, mogli bismo reći da materijalno kulturno naslijeđe predstavlja tvrđu, opipljivu
kulturu zajednice, dok nematerijalno naslijeđe predstavlja njen mekši, nematerijalni
oblik (McKercher i du Cros, 2002).
4.4 Najraniji počeci arheologije i definicija
Od svojih prosvjetiteljskih početaka, povijest arheologije je priča o stalnoj potrazi
čovječanstva za boljim razumijevanjem svog mjesta u svijetu. Prije pojave empirijskih i
problemski usmjerenih istraživanja, znanstvenici su koristili biblijske i druge religiozne
tekstove za odgovore na pitanja koja imaju veze sa zemljom i mjestom čovječanstva u
njoj. Do kraja 19. stoljeća, razvoj discipline poznate kao arheologija bio je usmjeren na
unapređenje analitičkih metoda i posuđivanje teorija iz drugih disciplina, poput
koncepta kulture iz antropologije i teorija evolucije iz biologije. Danas su efekti ove
multidisciplinarne povijesti jasni, a arheolozi uživaju u prednostima i korisnosti širokog
spektra analitičke tehnike iz društvenih i fizičkih nauka (Nash, 2005).
Klasično definirano, arheologija je proučavanje materijalnih ostataka iz prošlosti
kulture čovjeka. Arheolozi J. Jefferson Reid i Michael Brian Schiffer su definirali
arheologiju kao proučavanje odnosa između ljudi, ponašanja i materijalne kulture u
svim vremenima i na svim mjestima. Kako god da je definirana, arheologija u 21.
stoljeću je multidisciplinarna društvena znanost koja koristi analitičke tehnike iz
različitih polja istraživanja da bi se odgovorilo na pitanja o ljudskom postanku,
ponašanju i materijalu kulture u prapovijesnoj i bliskoj prošlosti (Nash, 2005).
Kao samostalna disciplina arheologija se formira od polovice 19. stoljeća kada se
počinje izučavati kao samostalan studij na europskim sveučilištima, ali i dalje usko
vezana uz povijest, povijest umjetnosti i antropologiju. Dugo se vremena, premda je
već postojala kao samostalna disciplina, arheologiju klasificiralo kao „pomoćnu
povijesnu znanost“ (Šošić-Klindžić, 2019).
20

4.5 Arheološki turizam
Interakcija između arheologije i turizma ima povijest koja vjerojatno datira još od
renesanse, ali malo znanstvenih dokumenata i izvora to potvrđuje (Afkhami, 2021).
Najnovija istraživanja govore da je arheologija novo i interdisciplinarno područje
istraživanja koje se preklapa s proučavanjem naslijeđa, umjetnosti, etnografijom i
suvremenom povijesti (Gonzalez-Ruibal, 2014). Arheologija i turizam su duboko
međusobno povezani, a ova povezanost je počela još od samog početka 16. stoljeća
(Baram, 2008). Arheološki turizam je dio kulturnog turizma u okviru turističke
djelatnosti te predstavlja most između prošlosti i sadašnjosti. Uspjeh arheološkog
turizma s takvim pristupom povećava njegovu vrijednost i značaj sa stanovišta ljudi koji
žive oko lokaliteta i arheoloških nalazišta. Arheološki turizam predstavlja povijesnu
sliku iz arheologije i može biti vrlo učinkovit u razvoju arheološkog znanja. Štoviše,
učinkovit je i u zaštiti održivog razvoja kulturnog naslijeđa (Afkhami, 2021).
Osnovna svrha arheološkog turizma je da stvara i povećava zanimanje za arheologiju i
povijest, antičke spomenike, muzeje, tvrđave, razvoj kulturnog naslijeđa i
zadovoljavanje radoznalosti i čula savršenstva među ljudima koje zanima kakav je bio
život drevnih civilizacija. U ovoj vrsti turizma, turisti su zainteresirani za međusobnu
interakciju s materijalnim ostacima prošlosti (Robb, 1998). Stvaranje nostalgije jedna je
od uloga arheološkog turizma i može duboko utjecati na posjetitelje, jer postaju dio
lokalne i regionalne društveno-gospodarske stvarnosti kada posjećuju antička nalazišta
(Giraudo, 2011). Posjet takvim mjestima povećava svijest turista o istima dajući
posjetiteljima dobro zaokruženo iskustvo i stvaranje bolje informiranih i zadovoljnih
turista.
Arheološki turizam je koristan posao, industrija u procvatu i nudi brojne pogodnosti.
Stvara manje mjerljive koristi kao što je povećanje svijesti o područjima koja bi inače
bila nedovoljno cijenjena kao destinacija za putovanje. Ističu da pakiranje arheoloških
lokaliteta kao turističkih proizvoda pomaže u „zavirivanju u prošlost kroz materijal koji
ostaje“. Uz rast arheološkog turizma na destinaciji cvjetaju također lokalna
ugostiteljska i trgovačka industrija i ova mjesta postaju ugrađena u lokalna i regionalna
politička gospodarstva. Ova vrsta turizma se također može integrirati i s ekoturizmom,
te povećati potencijal turizma da djeluje kao pokretač gospodarskih promjena (Rao i
Saksena, 2020).

21

5 TREBINJSKO-FOČANSKA REGIJA
U ovom poglavlju smo se detaljno upoznali s našom destinacijom, odnosno područjem
Trebinjsko-fočanske regije. Najprije je prikazano najranije razdoblje, geografski položaj
i slikoviti teritorijalni prikaz (slika 2) naše destinacije. Izvršena je i detaljna analiza
statistike dolazaka i noćenja domaćih i stranih turista 2017. - 2021. godine (tablica 3).
Nakon toga uslijedio je opis najznačajnijeg kulturno-arheološkog bogatstva
(materijalno i nematerijalno kulturno naslijeđe), kao i prikaz tablice drugih bitnih
lokaliteta i spomenika ovog područja. Kao zadnji i vrlo bitan element u teorijskom
dijelu je SWOT analiza turizma regije sa svim prednostima, slabostima, prijetnjama i
potencijalnim prilikama u turizmu ovog područja.
5.1 Povijest i geografski položaj Trebinjsko-fočanske regije
Ovo je regija s dugom, bogatom i teškom poviješću. U bogatoj i burnoj prošlosti
trebinjskog kraja i regije smjenjivale su se brojne civilizacije i narodi. Najstarije ljudske
naseobine na ovom prostoru potiču još iz paleolita i neolita (Razvojna agencija Eda,
2008). Trebinjsko-fočanska regija pripada istočnom i jugoistočnom dijelu Bosne i
Hercegovine i najrjeđe je naseljena regija sa svega 17 stanovnika/km2, te se pored
Trebinja i Foče, sastoji od 8 glavnih urbanih centara: Bileća, Gacko, Kalinovik, Ljubinje,
Nevesinje, Čajniče, Novo Goražde i Istočni Mostar. Ove općine ili gradovi uglavnom
pripadaju mediteranskom, kontinentalnom i planinskom klimatskom krugu/pojasu. Na
sjevernom dijelu granicu ima sa Sarajevsko-zvorničkom regijom (općina Rudo), na
istoku sa Srbijom i Crnom Gorom, na jugu sa Hrvatskom (Dubrovnik), što govori da ima
povoljan geografski položaj. Povezanost i granice sa crnogorskim gradovima kao što su
Nikšić, Pljevlja, Plužine, povezanost magistralnih puteva prema Sarajevu, Podgorici,
Beogradu, Dubrovniku, najbliži aerodromi u Sarajevu, Mostaru i Podgorici i luke Bar-
Kotor, omogućavaju joj povoljan tranzitni položaj i turizam dostupan za turiste iz svih
krajeva.

Danas je Trebinjsko-fočanska regija po svemu sudeći, na prvom mjestu u državi po
bogatstvu sačuvane kulturne baštine, s relativno dobrim očuvanim graditeljskim i
vizualnim identitetom, zatim bogatstvom spomeničkog i književnog blaga, povijesnih
događaja, te sačuvanim etnološkim i jezičnim karakteristikama. Pored dobrog
geoprometnog položaja i izuzetno povoljnih klimatskih uvjeta, predstavlja i idealne
uvjete za razvoj održivog i odgovornog turizma. Područje čine i raskošna i očuvana
priroda Prašume Perućice, parka prirode Cicelj i Fočanskih briona, bogati kulturno-
arheološki i povijesni spomenici kao što su Arslanagića most, Goraždanska tiskara,
Rimsko naselje Panik, zatim vjerski objekti, tradicionalne kulturne manifestacije i
najpoznatija igra pod imenom Nevesinjska olimpijada (Federalno ministarstvo okoliša i
turizma, 2022).

22

Slika 2: Područje našeg istraživanja-Trebinjsko-fočanska regija (označeno crvenom
bojom)

Izvor: Reliefweb, 2002
5.2 Statistički podaci (dolasci i noćenja) regije 2017. - 2021. godine
U sljedećoj tablici prikazani su statistički podaci, odnosno broj dolazaka i noćenja
domaćih i stranih turista u općinama i gradovima Trebinjsko-fočanske regije 2017. –
2021. godine.
Tablica 3: Broj dolazaka i noćenja domaćih i stranih turista u općinama i gradovima
Trebinjsko-fočanske regije 2017. - 2021. godine
DOLASCI
NOĆENJA
TREBINJE
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
42 359
20 217
20 142
56 425
19 060
37 365
2018.
57 362
14 996
42 366
89 241
28 343
60 898
2019.
61 440
15 230
46 210
94 416
28 272
66 144
2020.
18 617
12 196
6 421
39 241
26 770
12 471
2021.
33 371
17 445
15 926
59 268
32 635
27 063
DOLASCI
NOĆENJA
FOČA
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
10 372
3 503
6 869
16 040
6 271
9 319
2018.
10 736
4 519
6 244
17 031
8 056
8 975
2019.
12 789
4 045
8 744
18 821
7 025
11 796
2020.
5 617
2 769
2 848
8 992
5 123
3 869
2021.
11 171
4 287
6 884
16 807
7 141
9 666
DOLASCI
NOĆENJA
BILEĆA
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
-
-
-
-
-
-
2018.
754
353
401
1 641
505
1 136
23

2019.
943
548
395
2 508
739
1 769
2020.
376
237
139
1 087
401
686
2021.
796
548
248
1 835
1 033
802
DOLASCI
NOĆENJA
GACKO
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
-
-
-
-
-
-
2018.
1 179
693
486
5 607
4 158
1 449
2019.
1 069
574
495
6 343
3 647
2 696
2020.
-
-
-
-
-
-
2021.
-
-
-
-
-
-
DOLASCI
NOĆENJA
NEVESINJE
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
180
180
-
195
195
-
2018.
449
449
-
479
479
-
2019.
717
717
-
752
752
-
2020.
201
201
-
201
201
-
2021.
784
784
-
1 093
1 093
-
DOLASCI
NOĆENJA
NOVO GORAŽDE
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
218
164
54
395
327
68
2018.
196
113
83
313
188
125
2019.
28
27
1
42
41
1
2020.
-
-
-
-
-
-
2021.
55
55
-
131
131
-
DOLASCI
NOĆENJA
KALINOVIK
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
121
121
-
413
413
-
2018.
87
87
-
219
219
-
2019.
161
161
-
377
377
-
2020.
284
222
62
1 838
552
1 286
2021.
380
303
77
1 791
446
1 345
DOLASCI
NOĆENJA
LJUBINJE
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
-
-
-
-
-
-
2018.
-
-
-
-
-
-
2019.
-
-
-
-
-
-
2020.
-
-
-
-
-
-
2021.
-
-
-
-
-
-
DOLASCI
NOĆENJA
ISTOČNI MOSTAR
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
-
-
-
-
-
-
2018.
-
-
-
-
-
-
2019.
-
-
-
-
-
-
2020.
-
-
-
-
-
-
2021.
-
-
-
-
-
-
DOLASCI
NOĆENJA
ČAJNIČE
Ukupno
Domaći
Strani
Ukupno
Domaći
Strani
2017.
-
-
-
-
-
-
2018
-
-
-
-
-
-
2019.
-
-
-
-
-
-
2020.
-
-
-
-
-
-
2021.
-
-
-
-
-
-
Izvor: Milunović, 2022
24

Iz tablice se može zaključiti da kao glavni centar prednjači grad Trebinje s ostvarenim
najvećim brojem dolazaka i noćenja domaćih i stranih turista od 2017 do 2021. godine.
Kao drugi najveći centar regije, Foča, također bilježi značajan statistički porast. Gacko,
Bileća, Nevesinje, Novo Goražde i Kalinovik imaju slabije statističke rezultate, što je i
logično jer su uglavnom dosta manji i ne toliko poznati i razvijeni kao prethodna dva.
Također, pored gore navedenih podataka, vidljivo je da za gradove Ljubinje, Istočni
Mostar i Čajniče nisu uneseni odgovarajući podaci ostvarenih dolazaka i noćenja
domaćih i stranih turista. Također, nisu pronađene brojke ili bilo kakve druge
informacije vezane za statistiku dolazaka i noćenja turista u ova tri grada, što
predstavlja prepreku i nemogućnost da se upotpuni tablica svim točnim podacima.
5.3 Materijalno kulturno naslijeđe destinacije
U suvremenom svijetu kulturno naslijeđe prepoznato je kao jedan od glavnih
čimbenika nekog prostornog identiteta (u našem slučaju Trebinjsko-fočanske regije). S
obzirom na to da mnogi dijelovi ovog područja i resursi nisu prepoznati i cijenjeni u
turističkom kontekstu, bilo je potrebno njihovo opisno (i tablično) prikazivanje u svrhu
ukazivanja na značaj održivosti i odgovornosti i njenu važnost za nacionalni identitet
ovog prostora. Među najpoznatijim materijalnim kulturnim naslijeđem ove destinacije
izdvajaju se sljedeći:
Stari grad Mičevac - Trebinje
Po predanju je grad podigao vojvoda Mičeta po kojem je i dobio ime. Tvrđava je
smještena na manjem uzvišenju i kao takva je dominirala širim područjem. Prema
Lukariju, dubrovačkom kroničaru, Mičevac se prvi put spominje 1042. godine i danas je
na popisu nacionalnih spomenika BiH. Grad je imao izuzetno važan strateški položaj,
jer je štitio komunikaciju koja je povezivala Dubrovnik i šire zaleđe. U Mičevcu se 1445.
i 1451. godine spominje i postojanje carine što dodatno upućuje i na ekonomski i
trgovački značaj grada (Gotrebinje, b. d.).

Arslanagića most - Trebinje
Predstavlja najpoznatiji spomenik iz turskog razdoblja. Kada su Otomani 1687. godine
potisnuti iz Herceg Novog, mnoge turske obitelji su se iz ovog grada doselile u Trebinje.
Među njima je bio i izvjesni Arslan-aga. Po njemu se od tada most naziva Arslanagića
most (Gotrebinje, b. d.).
Spomen kompleks Bitke na Sutjesci - Tjentište, Foča
Predstavlja važan dio turističke ponude Nacionalnog parka „Sutjeska“. Memorijalni
spomen kompleks Bitke na Sutjesci čine: Centralni spomenik Bitke na Sutjesci – djelo
Miodraga Živkovića iz 1971. g. koji predstavlja veliku umjetničku i ambijentalnu
vrijednost i spomen kuća Bitke na Sutjesci – Panorama – autora Ranka Radovića čije
zidove unutrašnjih prostorija ispunjava 13 fresaka, autora Krsta Hegedušića (Turistička
organizacija Foča, b. d.).

Austrougarska utvrda Gradina - Kalinovik
Sagrađena je za vrijeme austrougarske vladavine u 19. stoljeću. Ova utvrda najduža je
austrougarska utvrda u BiH i duga ukupno 130 metara (Martinović, 2015, str. 158).
25

Među stanovnicima kruži priča da je upravo u ovoj tvrđavi Adolf Hitler stekao prvi čin
kaplara. Na tvrđavi su snimane scene za film „Diverzanti“ i kadrovi za film „Bitka na
Sutjesci“ (Turistička organizacija Kalinovik, b. d.).

Kameni most u selu Bratač - Nevesinje
Nevesinjsko selo Bratač uvršteno je na popis 14 najljepših sela u državi u okviru
projekta održivog razvoja turizma koji podržava USAID (United States Agency of
International Development). Ispod ovog kamenog mosta u ljetnim mjesecima nema
vode, zato što rijeka Zalomka teče podzemno, što predstavlja pravi fenomen. Ovdje su
1875. godine održane najstarije tradicionalne igre, poznatije kao Nevesinjska
Olimpijada (Visit BiH, 2019).

Manastir u Čajniču - Čajniče
Najstariji pisani trag o postojanju ove svetinje datira iz 1492. godine. U čajničkom
Prologu, staroj crkvenoj knjizi, manastir se spominje pod nazivom Čajnička crkva
Uspenja Presvete Bogorodice. Manastirski kompleks čine dvije crkve - stara iz 15.
stoljeća i nova iz 1863. godine, te konak s manastirskim muzejom. Cjelokupna
graditeljska cjelina je nacionalni spomenik (Upoznaj Srpsku, b. d.).

Goraždanska tiskara - Novo Goražde
Ovo je prva tiskara u Bosni i Hercegovini, a druga na Balkanu (poslije Cetinjske), koja je
radila od 1519. do 1523. godine. Ovu srednjevjekovnu ćiriličnu tiskaru osnovao je
Božidar Ljubavić, a od 2008. godine proglašena je spomenikom značaja i nacionalnim
državnim spomenikom (Višegradlive, 2019).

Arheološko područje Rataje - Miljevina, Foča
Područje je proglašeno nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine. U stijeni visokoj
6 m je izdubljena ćelija u čijem središtu se nalazi grobnica u obliku ljudskog tijela. Iznad
istočnog dijela ulaza u ćeliju nalazi se natpis na ćirilici, gdje je jedino dešifrirano ime
Radoslav. Južno od stijene nalaze se ruševine džamije srušene 1875. Na jugozapadu je
kula obitelji Ratajac koja je bila na vrhuncu moći krajem 17. i u prvoj polovici 18.
stoljeća (Treasure quest, b. d.).

Rimski lokalitet Panik - Bileća
Potopljeno područje Panik (Leusinium) predstavlja rimsko naselje s luksuznim
građevinama, termama i bogato dekoriranim mozaicima. Njega posebno izdvaja i to
što su na ovom lokalitetu pronađeni najraniji tragovi kršćanstva u Bosni i Hercegovini.
On se počeo arheološki istraživati sredinom 20. stoljeća prije nego što je potopljen
1968. godine ispod Bilećkog jezera. Ostaci vile u Paniku najvjerojatnije su pripadali
značajnim članovima senatorske ili plemićke klase, odnosno eliti tadašnjeg vremena
(Miljević-Đajić, 2019).

Gradinsko naselje Gat - Gacko
Najviši dio naselja nalazi se na 1100 m nadmorske visine uz rubna područja Gatačkog
polja. Među površinskim nalazima dominiraju ulomci keramičkog posuđa od
brončanog doba do srednjeg stoljeća, kao i nalazi rimskog novca. U željeznom dobu,
26

prema Ivi Bojanovskom, na području Gacka i ovog lokaliteta živjela je ilirska zajednica
Melkumana (Hercegovački arheološki portal, 2013).

Nekropola sa stećcima (Čengića bara) - Kalinovik
Nekropola Čengića bara se nalazi na blagom uzvišenju na oko 1370 m nadmorske
visine. Sastoji se od ukupno 52 stećka. Spomenici su dobro klesani, očuvani i održavani.
Na jednom stećku evidentiran je i natpis koji govori da tu leži Stojan Opodinović
(Turistička organizacija Kalinovik, b. d.).
5.4 Nematerijalno kulturno naslijeđe destinacije
Posebnu „draž“ ovoj regiji daje i njeno nematerijalno kulturno naslijeđe koje je jedino
do sada kompletno iskorišteno u sportsko-zabavne, gastronomske i manifestacijske
svrhe koje se tradicionalno održavaju svake godine.
Kao prva najpoznatija u regiji izdvaja se Nevesinjska olimpijada u Nevesinju koja se
održava svake godine u avgustu na Bratačkom lugu kod Nevesinja. Nevesinjska
olimpijada ima tradiciju dužu od modernih Olimpijskih igara. Na natjecanju su
zastupljene tradicionalne i moderne sportske discipline kao što su konjičke trke,
bacanje kamena s ramena, skakanje na mijeh, potezanje konopca, potezanje klipa,
penjanje na stub, trka u džaku, skok u dalj i skok u vis (Republic of Srpska, b. d.).
Pored najpoznatijih igara, tu su i tradicionalna jela (delicije), među kojima su
najpoznatiji grah poljak (Trebinje), hercegovački med (Bileća), medenjak (Bileća),
kukuruz stodanak (Trebinje), zeleni grah, rajčica jabučar (Trebinje), pita spasovnica
(Čajniče), gatačka tepsija (Gacko), sir škripavac (Trebinje), kao i kajmak i sir iz mijeha
(Nevesinje). Zanimljivost je da autohtonost i podrijetlo ovih proizvoda datiraju još iz
srednjeg vijeka, a što je najzanimljivije, tehnologija i tehnika njihove proizvodnje se nije
mijenjala do današnjih dana (Iks-portal.info, 2021).
Također, tu su i najpoznatije kulturne manifestacije „Dani košute“ u Gacku koja
promoviraju ručne radove, tradicionalna jela i pića, ljekovito bilje,  prirodne kozmetičke
preparate, alate, suvenire i pribor od drvene i vunene ručne izrade (Gacko-rs.info,
2022), te manifestacija „Dani bilećkih proizvoda i stvaralaštva“ u Bileći gdje se okuplja
veliki broj izlagača s namjerom promoviranja domaćih proizvoda, počevši od mliječnih
proizvoda, vina, rakije, meda, pa sve do prerađevina i proizvoda od kože i kamena
(Agroklub.ba, 2019).
Potrebno je spomenuti i to da se u Kalinoviku već dugi niz godina u mjesecu srpnju
odražavaju „Dani koševine Gvozno-Moba-Ozon“. Sudionici se natječu u košenju trave,
ali i u viteškim igrama kao što su bacanje kamena s ramena, potezanje klipa, navlačenje
konopca i skakanje u vreći (Turistička organizacija Kalinovik, b. d.).
Još jedna zanimljiva tradicija seže daleko u prošlost, čak tamo u vrijeme Starih Slavena,
a riječ je o paljenju Petrovdanskih lila u Čajniču. Lile su izrađivane od  brezove kore, ali i
konzervi, u koje se stavlja smola. Paljenje lila je drevni običaj. Neki ga vezuju za
slovenske rodovjernike, a neki za kršćansku tradiciju. U prošlosti su djeca pred kućama
27

pjevali „pode“ za sreću i blagostanje sela, a za uzvrat su bogato nagrađivani  slatkišima
i voćem (Milović, 2020).
Pored tekstualnog prikaza, sastavljen je i tablični popis (tablica 4) dodatnih kulturno-
arheoloških nalazišta područja istraživanja. U tablici su obuhvaćeni svi gradovi i općine
Trebinjsko-fočanske regije i detaljnije razrađeno za koji grad/općinu je koje nalazište
značajno i bitno. Također, u tablicama nisu razvrstavana naslijeđa nego sva ujedinjena
za jasniji pogled na tematiku istraživanja.
Tablica 4: Popis drugih (ne)poznatih kulturno-arheoloških nalazišta regije (materijalno
kulturno naslijeđe)
Ime nalazišta
Lokacija
Prastara ilirska utvrđenja; Gradski muzej; manastiri
Tvrdoš, Petropavlovo i Gračanica; tvrđava Strač;
Gomiljani-Konstantinovica; nekropole stećaka Grda,
Aranđelovo, Veličani, Mesari, Kličanj, Strujići i
Drijenjani
Trebinje
Ocrkavlje; Sat kula; Aladža džamija; tvrđava Tođevac
i Strač
Foča
Nekropola stećaka-Dabarsko polje; manastir
Dobrićevo; crkvica Svetog Ilije (na Bilećkom jezeru);
Hram Arhangela Mihaila
Bileća
Antički žrtvenik (kamena ploča); stećci Kalufi i
Krekovi; tvrđava Vjenčac
Nevesinje
Nekropola stećaka Gvozno
Kalinovik
Hercegova crkva u Sopotnici; dvije džamije; tvrđava
Samobor
Novo Goražde
Tvrđava Ključ; crkva pod Makovim valom
Gacko
Nekropola sa stećcima Mramorje, Omeđak, Stijene,
Suhodanj, Dobro selo i Dubac
Čajniče
Crkva Presvete Bogorodice; dvije antičke grobnice;
nekropola u selu Ubosko; amfora
Ljubinje
/
Istočni Mostar

Prikazana su dodatna (manje) poznata kulturno-arheološka nalazišta i spomenici
Trebinjsko-fočanske regije. U tablici je vidljivo da je u Trebinju zastupljen najveći broj
kulturno-arheološkog bogatstva destinacije (oko 60%). Podaci za lokalitete i spomenike
u Istočnom Mostaru nisu navedeni ni evidentirani, što je dovelo do toga da se tablica
nije mogla u cijelosti popuniti ni analizirati.
5.5 SWOT analiza turizma Trebinjsko-fočanske regije
SWOT analiza je alat koji se koristi za strateško planiranje i upravljanje organizacijama
koji uključuje četiri područja u dvije dimenzije. Obuhvaća četiri komponente:
prednosti, slabosti, prilike i opasnosti. Prednosti i slabosti su unutarnji čimbenici i
28

atributi organizacije, a prilike i prijetnje su vanjski čimbenici i atributi okoline (Gürel i
Tat, 2017, str. 995).

U sljedećoj tablici (tablica 5) predstavljena je SWOT analiza turizma za područje
istraživanja te su napisane glavne prednosti, slabosti, prilike i prijetnje u turističkom
sektoru. Ispod tablice je sastavljen i esejski prikaz SWOT analize turizma destinacije.

Tablica 5: SWOT analiza turizma Trebinjsko-fočanske regije
PREDNOSTI
SLABOSTI
 blizina prometnica i cesta prema
Jadranu, aerodroma (Podgorica,
Sarajevo) i željeznica - (povoljan
geografski položaj)
 blizina turističkih destinacija Crne
Gore i brojnih gradova primorja
 vodno bogatstvo regije, planine i
povoljni klimatski uvjeti
 bitni
poljoprivredni
resursi
i
raznolikost biljnog i životinjskog
svijeta
 gostoljubivost domaćina
 najveći
broj
kulturnog,
arheološkog
i
umjetničkog
bogatstva u državi
 razvijena
gastronomija
i
enogastronomija
 veliki broj smještajnih kapaciteta
 nedostatak stručnog kadra u
turističkom sektoru
 neraznovrsnost
turističke
ponude
i
zastarjela
interpretacija ponude
 odlazak mladih u veće centre i
inozemne države
 mali broj stanovnika
 najrjeđe naseljena regija u
državi
 nedostatak
financijskih
sredstava za ulaganja i razvoj
regije
 manjak radnih mjesta
 manjak
turističke
infrastrukture,
rekreativnih
zona i prohodnih turističkih
puteva/cesta
PRILIKE
PRIJETNJE
 mogućnost
prekograničnih
partnerstava i suradnje
 iznimni uvjeti i mogućnosti za
razvoj ruralnog turizma
 stvaranje novog i inovativnog
turističkog proizvoda
 iskorištavanje
potencijala
zona
ugostiteljsko-turističke
namjene
 stvaranje
promotivnog
kataloga/brošure
za
određene
segmente
turističkog sektora
 turistička
realizacija
i
investicije
u
kulturno-
arheološko
i
povijesno
naslijeđe
 globalne trenutne krize i masovno
poskupljenje turističkih proizvoda
i ponuda
 neiskorištenost i nezaštićenost
kulturnih resursa
 uništenost
i
zapostavljenost
kulturno-arheološke
baštine,
arheoloških
lokaliteta
i
spomenika
 povećavanje starosne strukture
stanovništva
 nezainteresiranost
političkih
stranki za veće projekte i veća
ulaganja u turizam
 konkurentnost
primorskih
gradova
29

 postavljanje rasvjete, koševa
za
smeće
i
odgovarajuće
signalizacije
na
turističkim
točkama
 financije iz EU fondova

Esejski prikaz SWOT analize turizma iz prethodne tablice izgleda ovako:

Prednosti
Kada se govori o prednostima turizma ovog područja, može se istaknuti da regija ima
otvoren put prema Jadranskom primorju te ne tako udaljene okolne aerodrome,
željeznice i luke, što nam govori da ima vrlo povoljan geografski položaj. Regija obiluje i
velikim vodnim bogatstvom kao što su rijeke Trebišnjica, Drina, Tara, Sutjeska te razna
jezera, kupališta i bazeni. Pored bogatih hidrografskih odlika, odličnu turističku ponudu
sadrže i brojne planine ovog područja kao što su Zelengora, Maglić, Volujak, Lebršnik i
druge koje nude alpinizam, rafting i pećinski (speleološki) turizam. Razlog zašto sve veći
broj turista dolazi svake godine su i gostoljubivost domaćina, bogata i zanimljiva flora i
fauna, ukusna hrana i vina, povoljni klimatski uvjeti i ono najvažnije, a to je ogromno
kulturno-arheološko bogatstvo koje slovi za najbrojnije u državi, što je zasigurno razlog
da regija bilježi porast dolazaka i noćenja.

Slabosti
Slabosti ovog područja predstavljaju nedostatak stručnog kadra turističkog sektora koji
bi širio i utjecao na razvoj turističke ponude koje je u nekim dijelovima neraznovrsno i
nepovezano. Također je vidljiv i odlazak mladih ljudi u veće gradove i inozemne države,
a to sve doprinosi malom broju stanovnika i slaboj naseljenosti. Također, nedostatak
novčanih sredstava za investicije i razvoj predstavlja veliki problem kada su u pitanju
infrastruktura i oživljavanje kulturnog, arheološkog, prirodnog i drugog bogatstva
regije.

Prilike
Prilike u razvoju turizma naše regije vidimo u suradnji i partnerstvu s lokalnim,
regionalnim, državnim i inozemnim institucijama i kompanijama u financijskoj
dostupnosti i pomoći fondova EU. S obzirom na bogatstvo i povezanost kulturnog i
povijesnog naslijeđa, potencijal i razvoj ruralnog turizma ove regije u budućnosti može
rezultirati dosta uspješnijim turističkim godinama. Potencijal za izgradnju i obnovu
informacijskih tabli, stvaranje leksikona/kataloga turističke ponude, postavljanje
odgovarajuće signalizacije i buđenje ekološke svijesti su od neminovnog značaja.
Također, oblikovanje novog i inovativnog turističkog proizvoda koji će doprinijeti
značaju kulturnog blaga, bit će vrlo bitan dio cjelokupne dobiti/profita koji će pomoći
različitim turističkim sektorima i privući različite tipove turista.

Prijetnje
Kroz sve navedeno, prijetnje turizma u ovoj regiji vidimo u trenutnim globalnim
krizama i masovnom poskupljenju turističkih ponuda i proizvoda. Gledajući kulturno
povijesnu stranu, revitalizacija, iskorištenost i zaštićenost kulturnih i arheoloških
resursa ključni su čimbenici u daljem razvoju turizma Trebinjsko-fočanske regije.
30

Nedostatak interesa, nesigurnost i nedostatak političke podrške usporavaju projekte i
investicije u turističkom sektoru. Prijetnje također predstavljaju i konkurentski obližnji
primorski gradovi Hrvatske (Dubrovnik) i Crne Gore (Herceg Novi, Kotor, Bar), kao i
povećanje starosti stanovništva i odlazak mladih. Sva ova negativna događanja utječu i
na kupovnu moć, turistička putovanja i boravke gdje dolazi do sve većeg kolapsa
turizma i odljeva turista kako na globalnoj razini, tako i na području Trebinjsko-
fočanske regije.

31

6 ISTRAŽIVAČKI DIO
U ovom poglavlju prikazana je metodologija istraživanja, ono što je učinjeno u
teorijskom i istraživačkom dijelu, izvršena analiza pitanja postavljenih za intervju, kao i
prikaz metode i izvođenje istraživanja. Može se vidjeti kako su protekli intervjui s
ispitanicima i koja ograničenja su postojala pri istraživanju. Središnji dio analize
obuhvaća istraživanje provedeno putem postupka kodiranja, tijekom kojeg su svi
prikupljeni podaci uneseni u kodne tablice. U završnom dijelu (diskusija) su izloženi
odgovori na istraživačka pitanja, pri čemu je izvršena povezanost i usporedba
znanstvene literature s empirijskim nalazima istraživanja.
6.1 Metodologija istraživanja
Goundar (2012, str. 3) navodi da istraživanje predstavlja logično i sustavno
pretraživanje novih i korisnih informacija o određenoj temi. To je istraga o
pronalaženju rješenja znanstvenih i društvenih problema kroz objektivne i sustavne
analize. Metodologija istraživanja opisuje metode koje se koriste kako bi se provodilo
istraživanje. Uključuje učenje o različitim tehnikama koje se mogu koristiti u
provođenju istraživanja, testova, eksperimenata, anketa i kritičkih studija. Predstavlja
sustavni način rješavanja problema, odnosno kako se istraživanje treba provoditi.
Pored prethodno navedenog, vrijedi istaknuti i spomenuti i teorijski dio, odnosno
teorijski okvir pisanja znanstvenog rada, koji je kako Chukwuere (2021) smatra, kritičan
u istraživanju i služi kao osnova za pisanje akademskih istraživanja, te će se ukratko
predstaviti u sljedećem pasusu.
U teorijskom dijelu, korištenjem sekundarne metode predstavljene su najznačajnije
odlike održivog, odgovornog, kulturnog i arheološkog turizma. Kao jedro diplomskog
rada uslijedio je opis projektnog područja istraživanja gdje su detaljno prikazani
statistički podaci (dolasci i noćenja domaćih i stranih turista 2017. - 2021. godine) i
najznačajnija kulturno-arheološka nalažišta regije (kao i ona druga manje poznata i
promovirana). Na kraju je tablično sastavljena SWOT analiza turizma regije i njen
konačan zaključak.

U istraživačkom dijelu koncept rada je bio drugačiji. Korišten je (polustrukturiran)
intervju jer predstavlja primarni način prikupljanja podataka u kvalitativnom
istraživanju kako bi se sugovornike usmjerilo da odgovore na specifično istraživačko
pitanje. Tu su provedeni razgovori sa stručnim osobama iz javnog i nevladinog sektora,
odnosno iz područja turizma, kulture i arheologije. Ova vrsta istraživanja detaljnije je
opisana u uvodu, odnosno u opisu problema. U nastavku, bit će detaljnije razrađena
kako bi se omogućilo dublje razumijevanje teme, što je ključno za razvoj i formulaciju
relevantnih i konkretnih polustrukturiranih pitanja.
Dakle, za cjeloviti proces analize koristila se, već spomenuta, metoda kodiranja, a
princip na koji je izvedena može se podijeliti u tri dijela, a to su redukcija (seciranje)
teksta, otkrivanje značenja teksta i integracija otkrića. Karakteristika ove sve tri razine
je da sve uključuju interpretaciju (tumačenje). Svaka od razina uključuje apstraktniji
32

stupanj analize. Međutim, pošto je teško razlikovati pojedinačne razine apstrakcije,
cijeli proces je predstavljen u tematskoj mreži sa šest koraka (Stirling, 2001, str. 390). U
prvom koraku, tekst se podvrgava kodiranju, što uključuje dodjeljivanje pojmova
određenim dijelovima teksta. Tekstovi kojima je pripisan isti pojam se prikupljaju,
odvajaju od tekstova koji pripadaju drugom konceptu i na ovaj način organiziraju
podatke (Silverman, 2001). U drugom koraku identificiraju se teme. Nakon što je
kodiranje podataka završeno, analiziraju se kodovi kako bi se prepoznale šire teme koje
imaju značenje za cjelokupni kontekst. Zapravo se čita sažetak teksta definiran svakim
kodom i kombiniraju semantički povezani kodove na osnovi sadržaja. Svaka tema mora
biti strukturirana u smislu sadržaja i značenja na način da bude specifična za jednu
ideju i istovremeno dovoljno široka da obuhvati različite segmente teksta (Stirling,
2001). U trećem koraku definirane teme se povezuju u tematsku mrežu. Pri tome se
treba pridržavati principa povezivanja i kombiniranja sadržaja koordinirane skupine. Na
osnovi identifikacije teme formira se kratak pregled pojedinačnih širokih tema. Četvrti
korak predstavlja opis i istraživanje (pregled) tematske mreže. Zadatak je kombinirati
prikupljene podatke i objašnjenja i pripremiti izvještaj za čitatelje. U opisu i istraživanju
teksta korisno je predstaviti (citirati) dijelove teksta iz originalnih transkripcija, čime se
podržava sama analiza. U petom koraku odrađen je rezime tematske mreže. Nakon
završenog istraživanja i opisa tematske mreže, sumirao se sadržaj glavnih tema i
identificirali se obrasci koji se ponavljaju u opisu. Pri finalnom koraku 6 izvršeno je
tumačenje obrasca. Na osnovi obrazaca koji su se pojavili u istraživanju teksta rezultati
su sumirani i detaljno prikazani u kodnim tablicama (tablice 6-14) (Stirling, 2001).
6.2
 Analiza pitanja u istraživanju
Izabranih 9 pitanja za intervju je bilo smišljeno na osnovi teme diplomskog rada, kao i
na osnovi istraživačkih pitanja. Pitanjima se nije ulazilo u druge sfere osim istraživane,
odnosno kulturno-arheološkog i održivo-odgovornog aspekta. Pitanja nisu bila složena
ni komplicirana, tako da su ispitanici tijekom razgovora mogli pružiti točne i temeljite
odgovore. Postavljenim pitanjima je obuhvaćena naša tema i odgovoreno na
istraživačka (i druga) pitanja. Pitanja su se u nekom kontekstu razlikovala jer su morala
biti prilagođena osobama iz različitih profesija i područja iz kojih dolaze. Pitanja
postavljena ispitanicima bila su:

1) Kakvu ulogu u turizmu ima kulturno-arheološko naslijeđe ove destinacije?
2) Možete li po vašem mišljenju istaknuti najpoznatija i najbolje očuvana kulturno-
povijesna nalazišta ove regije, kao i ona nepoznata i slabije promovirana?
3) Na koji način Vi kao predstavnik javnog ili nevladinog sektora možete doprinijeti
prepoznavanju kulturno-arheoloških lokaliteta i spomenika?
4) Koji segmenti ili profili turista najčešće posjećuju kulturne, arheološke i
povijesne elemente ove destinacije?
5) Na koji način se kulturno-arheološka područja mogu dalje integrirati u turizam i
turističku ponudu kako bi postala prepoznatljivija u izabranom turističkom
području?
6) Koji prijedlozi su neophodni da bi se određeni turistički kulturno-arheološki
lokaliteti zaštitili i ostali netaknuti, a istovremeno pristupačni za svaki profil
turista i posjetitelja?
33

7) Na što se potrebno fokusirati da bi turistički proizvod regije odgovarao tržišnoj
potražnji i preferencijama te da bi ostao konkurentan i zadovoljio potrebe
turista?
8) Kako se održivo i odgovorno odnositi prema odabranim arheološkim
područjima kako bi sačuvali njihovu autentičnu vrijednost u turističkom
kontekstu s ciljem uključivanja u buduću kvalitetnu turističku ponudu?
9) Kakvi su planovi (muzeja, turističke organizacije ili druge institucije) za
budućnost turizma grada/okoline i jeste li razmišljali o uvođenju nečega novog
ili inovativnog u ponudu u predstojećoj turističkoj sezoni?
6.3 Opis metode istraživanja
MacDonald i Headlam (2009) zastupaju mišljenje da su metode istraživanja različite
procedure koje se koriste u istraživanju. Oni su u biti planirani, znanstveni, vrijednosno
neutralni i obuhvaćaju teorijske postupke, eksperimentalne studije, numeričke sheme i
statističke pristupe. Metode istraživanja nam pomažu da prikupimo uzorke, podatke i
pronađemo rješenje za problem. Posebno, metode znanstvenog istraživanja
zahtijevaju objašnjenja zasnovana na prikupljenim činjenicama i zapažanjima, a ne
samo na rasuđivanju. Istraživanje je započelo tako što su se na internetu i na
društvenoj mreži Facebook pronašli kontakti određenog broja odgovornih stručnih
osoba (25 osoba, institucija, članova udruženja) iz javnog, privatnog i nevladinog
sektora, te im je poslana e-mail poruka u kojoj su upoznati s tematikom i zadacima. Po
potvrdnom odgovoru određenih osoba, dogovorio se termin za intervju. Objašnjen im
je postupak intervjuiranja i očekivanja od razgovora. U roku od nekoliko dana su
dogovoreni intervjui, što je bilo učinkovito, jer se sve moglo vremenski razvući i trajati
mnogo dulje od predviđenog i planiranog. Od ciljanih 15, intervjuirale su se 4 osobe iz
javnog sektora i 2 osobe iz nevladinog sektora. Razgovori su se obavili preko telefona
(video kamera aplikacije Viber) i preko laptopa (aplikacija Microsoft Teams) 25. 5. - 26.
6. 2023 godine.
- Ispitanici iz javnog sektora su bile sljedeće:
Ispitanik 1: Zaposlen u Turističkoj organizaciji grada Foča kao certificirani turistički
vodič s dugogodišnjim iskustvom vođenja skupina turista u BiH i Crnoj Gori; datum
intervjua 25. 5. 2023.
Ispitanik 2: Zaposlen u Turističkoj organizaciji općine Kalinovik kao stručni suradnik za
turističku promidžbu i analitičke poslove; datum intervjua 4. 6. 2023.
Ispitanik 3: Kustos arheolog u Muzeju Hercegovine u Trebinju; datum intervjua 11. 6.
2023.
Ispitanik 4: Arheolog i muzejski savjetnik, datum intervjua je 26. 6. 2023.
- Ispitanici iz nevladinog sektora:
Ispitanik 5: Član nevladine organizacije „Kroz Staru Hercegovinu”; datum intervjua 19.
6. 2023.
Ispitanik 6: Članica nevladine organizacije „Kroz Staru Hercegovinu”; datum intervjua
24. 6. 2023.

34

6.4 Tijek intervjua
Za bilježenje razgovora tijekom intervjua koristio se snimač govora drugog telefona
čime su se složile i intervjuirane osobe i dale dopuštenje za snimanje zbog lakšeg
konačnog evidentiranja razgovora i odgovora. Tijekom razgovora nisu postojale veće
poteškoće s tehnologijom i komunikacijom. Predviđeno okvirno trajanje jednog
intervjua je trebala biti 30 - 45 minuta, no zbog sitnica i detalja, duljina trajanja svakog
posebnog intervjua se razvukla i trajala otprilike 50 - 60 minuta, s kraćim zastojima. Po
završetku razgovora se pohranilo i preslušalo ono što se snimilo. Pri preslušavanju
snimke pisanim putem su bilježeni odgovori ispitanika. Na kraju su se u dokumentu na
laptopu zapisali cijeli intervjui i pomoću kodova i postupka kodiranja uspješno
analizirali i unijeli u kodnu tablicu.
6.5 Ograničenja istraživanja
Kao što je opširnije navedeno u opisu problema (str. 6-7), ograničenja pri finalizaciji i
postizanju postavljenog cilja u empirijskom dijelu bili su slab odziv, nezainteresiranost
osoba za sudjelovanje u intervjuu, kao i jedan otkazani intervju iz turističke organizacije
Foča zbog manjka vremena i obima posla, kao i nemogućnost sudjelovanja u razgovoru
zbog nadolazeće turističke sezone i velikog broja zainteresiranih skupina koje ona vodi.
6.6 Analiza intervjua
Odabrali smo princip kodiranja jer predstavlja najjednostavniji način analize, što nam
omogućava reduciranje obimnih količina empirijskog materijala i olakšava pristup
podacima za analizu, istovremeno povećavajući kvalitetu analize i nalaza (Matthew i
Huberman, 1994).
Po završetku intervjua su se preslušale snimke te se sažetak najbitnijih dijelova iskaza
prepisao u dokument. Nakon iščitavanja napisanog, upotrijebio se postupak kodiranja.
Nakon toga uslijedila je izrada kodnih tablica s rečenicama i odgovorima svakog pitanja
i odgovora. U biti, te kodne tablice prikazuju kodiranje dobivenih odgovora ispitanika.
U posljednjem koraku, izvršena je interpretacija dobivenih rezultata. Na temelju
prikupljenih informacija i otkrića, formulirani su zaključci izraženi putem eseja i tablica
(Griffee, 2005, str. 36-37). Također, bitno je napomenuti i objasniti da sastavljene
tablice prikazuju kodnu tablicu svakog pojedinačnog pitanja i odgovora ispitanika gdje
je u prvom odjeljku prikazan ispitanik, u drugom odjeljku pitanja postavljena ispitaniku
i njegov odgovor, treći odjeljak je kod iz odgovora, a četvrti odjeljak predstavlja
zaključak
svakog
pojedinačnog
pitanja
(strategije,
ideje,
rješenja
za
poboljšanje/eliminaciju određenih pozitivnih i negativnih elemenata).
Tekstualna i tablična forma analize intervjua je predstavljena na sljedeći način:
1. Uloga kulturno-arheološkog naslijeđa u turizmu destinacije?
Gotovo svi ispitanici su naveli da je uloga ovog naslijeđa bitan čimbenik turizma.
Ispitanik T iz javnog sektora navodi da je ovaj dio BiH prolazio kroz izuzetno burnu
prošlost gdje su ostali tragovi civilizacija koji su se smjenjivali pa je zbog toga izuzetno
35

zanimljiv turistima. Manastiri Tvrdoš i Petropavlovo imaju izuzetno zanimljivu priču i
zanimanje turista (ispitanik Q). Osoba W i Y kažu da je iznova i iznova pokušavaju na
neki način očuvati jer su važan turistički parametar ovog područja. Također, ovo su
mjesta od kulturne i arheološke vitalne važnosti koja su oduvijek fascinirala posjetitelje
(ispitanik E). To vrijedi i za ovo cjelokupno područje. Ispitanik R ističe da je uloga
relativno skromna, pogotovo na području Foče, zbog dominacije prirodnih bogatstava.
Moguće je zaključiti da je uz prirodne elemente vrlo važan i ovaj kulturni element, te
ga je potrebno dodatno uključiti u turističku ponudu.
Tablica 6: Kodna tablica prvog pitanja intervjua
ISPITANIK
PITANJE I ODGOVORI ISPITANIKA
1. Kakvu ulogu u turizmu ima
kulturno- arheološko naslijeđe ove
destinacije?
KOD

ZAKLJUČAK

ISPITANIK
Q
Ima veliku ulogu za posjetitelje, a
pogotovo muzej u Trebinju jer
trenutno sadrži bogatu arheološku
zbirku i jedinu cjelovitu na ovim
prostorima
Arheološka
zbirka
Vrlo bitna uloga
u turizmu
destinacije

ISPITANIK
W
Vrlo je bitna zbog potencijala i
bogatstava koje nosi sa sobom i
koje nastojimo promovirati
Potencijali
ISPITANIK
E
Posjetitelji su oduvijek bili
fascinirani ovim elementom jer čini
neizostavan i bitan dio privlačnosti i
potreba ovog područja,
nadopunjujući prirodne
karakteristike
Neizostavan
ISPITANIK
R
Za sada ima relativno skromnu
ulogu zbog dominantne
privlačnosti prirodnih atrakcija
Skromno
ISPITANIK
T
Ima popriličan značaj koji je
izuzetno zanimljiv turistima
Zanimljivo
ISPITANIK
Y
Značajnu ulogu u turizmu
Značajno

36

2. Poznati i nepoznati (slabije promovirani) kulturno-arheološki elementi destinacije?
Svi ispitanici su istaknuli da su najpoznatiji stećci, okolni samostani, antička i rimska
nalazišta, crkve, osmanska i austrougarska baština. Za ispitanike W, T i Q nezaobilazna
destinacija je Trebinje, manastir Tvrdoš i prapovijesni grad Crkvina na kojem je
izgrađen kompleks Hercegovačke Gračanice. Uvrstili su tu i spomenik bitke na Tjentištu
koji je jedan od najposjećenijih mjesta u regiji i gradu Foči. Ispitanik W također navodi
slabo promoviranu arheološku stranu (antičko-rimsku) Bileće, odnosno potopljene
dijelove nekadašnjeg sela i brojne građevine pod jezerom. Za ispitanika E dosta je
poznate baštine ovog područja, a za njega je najzanimljiviji manastir s eno-
gastronomskom ponudom (Tvrdoš). Za ispitanika E ima također dosta nepoznatih, a to
su uglavnom na brdskim i poluplaninskim područjima, a koja nigdje nisu upisana. Kao
najpoznatije, a ujedno i najatraktivnije ispitanik R izdvaja nekropole stećaka, kao i
srednjevjekovne utvrde bez navođenja pojedinačnih lokacija. Za njega je Aladža
džamija prilično loše iskorištena atrakcija koja ima veliki potencijal.
Tablica 7: Kodna tablica drugog pitanja intervjua
ISPITANIK
PITANJE I ODGOVORI ISPITANIKA
2. Možete li po vašem mišljenju
istaknuti najpoznatija i najbolje
očuvana kulturno-povijesna
nalazišta ove regije, kao i ona
nepoznata i slabije promovirana?
KOD
ZAKLJUČAK
ISPITANIK
Q
Najpoznatiji su stećci, samostani,
nadaleko poznati prapovijesni grad
Crkvina, osmanska i austrougarska
baština
Crkvina

Stećci,
crkve,
tvrđave; slabije
promovirana
Aladža džamija
ISPITANIK
W
Od tih poznatih s interneta su
stećci, nekropole, tvrđave iz
antičkog perioda, crkve, potopljena
sela u Bileći
Potopljena sela
ISPITANIK
E
Recimo da su poznata antička
nalazišta, crkve i manastiri s vrlo
dobrom eno-gastronomskom
ponudom, nepoznatih ima dosta od
kojih neki nisu ni upisani
Eno-
gastronomska
ponuda
ISPITANIK
R
Nekropole stećaka,
srednjevjekovne, a Aladža džamija
je poprilično loše iskorištena
atrakcija
Aladža džamija
37

ISPITANIK
T
S područja Trebinja i Foče
definitivno Manastir Tvrdoš i
spomenik bitke na Tjentištu
(najposjećeniji), 1800 stećaka
(Kalinovik), Austro-ugarske utvrde
Tjentište

ISPITANIK
Y
/
/

3. Doprinos prepoznavanju kulturno-arheoloških lokaliteta i spomenika?
Ispitanici iz javnog sektora (ispitanici W i R) bi dali svoj doprinos putem direktnih
posjeta određenim lokacijama, sudjelovanjem s televizijskim ekipama i medijima te
iskorištavanjem interneta kao globalnog alata za promociju. Također je potrebna češća
suradnja sa suradnicima i turističkim operaterima. Isto tako, turističke organizacije na
sajmovima turizma doprinose prepoznavanju lokaliteta i spomenika (ispitanik T). Iz
javnog sektora kažu da imaju javne ustanove koje baštine, prezentiraju i istražuju
arheološka nalazišta cijele Hercegovine, te se u njihovim institucijama može naći veliki
broj publikacija na ovu temu (ispitanik Q). Kao primat svoje profesije, ispitanik Y navodi
pojam mapiranja naslijeđa, promocija i podizanje svijesti. Ispitanik E iz nevladinog
sektora turizma kaže da umrežavanje s raznim turističkim udruženjima i stvaranje
novih ideja i mišljenja doprinosi održivom i odgovornom turizmu.
Tablica 8: Kodna tablica trećeg pitanja intervjua
ISPITANIK
PITANJE I ODGOVORI ISPITANIKA
3. Na koji način Vi kao predstavnik
javnog ili nevladinog sektora
možete doprinijeti prepoznavanju
kulturno-arheoloških lokaliteta i
spomenika?
KOD
ZAKLJUČAK
ISPITANIK
Q
Trenutno baštinimo, prezentiramo i
istražujemo arheološka nalazišta
cijele Hercegovine
Baštinimo
Povezanost,
direktan
kontakt,
prezentacije,
turistički
sajmovi
ISPITANIK
W
Pozivanje TV kuća, mediji, internet
(glavni promoter)
Glavni promoter
ISPITANIK
E
Umreženost s turističkim
udruženjima kako bi doprinijeli
održanju i odgovornom turizmu
Umreženost
38

ISPITANIK
R
Izravan kontakt s turistima,
suradnicima i turističkim
operaterima
Direktan

ISPITANIK
T
Sajmovi turizma
Sajam
ISPITANIK
Y
Kao primat se stavlja mapiranje
naslijeđa, promocija i podizanje
svijesti koja je jedna od bitnijih
aktivnosti
Mapiranje

4. Profili turista koji posjećuju povijesne elemente destinacije?
Može se zaključiti da je prema odgovorima ispitanika (Q, W, E, R, T) ovu regiju posjetio
veliki broj posjetitelja i različiti segmenti turista. Statistički gledano, prevladava srednja
i starija populacija (65 - 75 godina) u skupinama. Slijede je osnovne škole i fakulteti
(učenici, učitelji, studenti, profesori), obiteljske, prijateljske i razne organizirane
skupine (ne gledajući starost i spol), sljedbenici znanosti iz područja arheologije,
povijesti, filologije, etnologije i povijesti umjetnosti. Posljednjih godina bilježi se i
znatan porast turista iz susjednih i inozemnih zemalja. Osoba Y ne dolazi ravno iz
turističkog sektora pa je ovaj odgovor stavljen na raspolaganje turističkim
organizacijama, vodičima i drugim predstavnicima turizma.
Tablica 9: Kodna tablica četvrtog pitanja intervjua
ISPITANIK
PITANJE I ODGOVORI ISPITANIKA
4. Koji segmenti ili profili turista
najčešće posjećuju kulturne,
arheološke i povijesne elemente
ove destinacije?
KOD
ZAKLJUČAK
ISPITANIK
Q
Godinama unazad to su bili,
učenici, arheolozi, znanstvenici iz
povijesti, filologije, etnologije,
povijesti umjetnosti, kao i turisti iz
susjednih i inozemnih zemalja
Arheologa,
inozemne zemlje
Različiti
profili/segmenti
turista
ISPITANIK
W
Starija populacija, đaci, učitelji,
znanstvenici kulture
Starija populacija
39

ISPITANIK
E
Organiziraju se ponekad obiteljske
i prijateljske skupine, a također je
bilo i sljedbenika znanosti i nekih
Sljedbenici
znanosti
ISPITANIK
R
Uglavnom su to domaći posjetitelji
(bivša Jugoslavija) i ljudi iz struke
Domaći
posjetitelji

ISPITANIK
T
Trenutno samo organizirane
skupine
Organizirane
skupine
ISPITANIK
Y
-
-

5. Uključivanje nalazišta u turističku ponudu?
Ispitanik W navodi da je potreban proces da bi se kvalitetno ubacili u ponudu, a i
neophodno je tu još rada i čimbenika da bi se dostigla neka razina. Primjer kako bi
Ispitanik W uvrstio nalazišta u turističku ponudu proširenjem ponude na međunarodno
tržište putem suradnje s različitim partnerima iz turizma. Osoba E smatra da se mora
napraviti prilagodba turističkoj ponudi te se okrenuti nepoznatom, a poznato
održavati. Smatra da postoji prevelika baziranost na jedno, gdje se onda paralelno
zapostavlja drugo. Ispitanici R i T naglašavaju i turistički paket, odnosno uvrštavanje s
postojećom ponudom i kombiniranje s prirodnim znamenitostim u okviru turističkog
paketa i ponude te integriranje u održivo i odgovorno poslovanje. Osobe Q i Y iz javnog
sektora kažu kako je bitna češća promocija i suradnja s turističkim organizacijama
okolnih gradova i općina, suradnja s TORS-om, zatim povezivanje s lokalnim
zajednicama i malim-srednjim poduzećima, kao i stvaranje mogućnosti samoodrživosti.
Posebno navode dodatno educiranje turističkog osoblja koji bi uspješnije vodili turizam
destinacije.
Tablica 10: Kodna tablica petog pitanja intervjua
ISPITANIK
PITANJE I ODGOVORI ISPITANIKA
5. Na koji način se kulturno-
arheološka područja mogu dalje
integrirati u turizam i turističku
ponudu kako bi postala
prepoznatljivija u izabranom
turističkom području?
KOD
ZAKLJUČAK
ISPITANIK
Q
Pokušavamo neprekidno surađivati s
TORS i TO drugih regija i općina,
fokusiramo se i na dodatno
educiranje turističkog kadra
TORS, educiranje

40

ISPITANIK
W
Želimo ostati u procesu integriranja i
prekogranične suradnje
Integriranje

Suradnja,
uključivanje,
inovacije,
povezivanje

ISPITANIK
E
Jedan od načina je prilagođavanje
turističkoj ponudi
Prilagođavanje
ISPITANIK
R
Povezivanje s postojećom ponudom
i prirodnim znamenitostima
Ukrštanje
ISPITANIK
T
Održivim i odgovornim poslovanjem
i upravljanjem, dodavanjem
turističkih sadržaja
Sadržaj
ISPITANIK
Y
Svakako ono što se radi danas u
svijetu je povezivanje s lokalnim
zajednicama, malim i srednjim
poduzećima i stvaranje mogućnosti
samoodrživosti
Samoodrživost

6. Prijedlozi za zaštitu i pristupačnost turistima?
Prema riječima intervjuiranih pažnju treba obratiti na održavanje i osiguravanje tih
lokacija. Osoba W je naglasila da su arheološka mjesta oko centara gradova još u
dobrom stanju, a da su šumski predjeli i uzvišenja zarasli vegetacijom. Primjer mjere
zaštite od vandalizma bio je postavljanje nadzornih kamera. Također, osobe iz javnog
sektora turizma svjesne su nerazvijene svijesti pojedinaca o vrijednosti, bilo kulturne ili
prirodne baštine i predlažu dokumentaciju sa zakonskim aktima za bolju politiku u
upravljanju ovim naslijeđem (ispitanici E i T). Ispitanik Q je odgovorio da bi ih bilo
poželjno uvrstiti na Listu nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine, kao i što više
uključiti u turističku ponudu određenog grada i regije. Za ispitanike R i Y je bilo teško
odgovoriti na ovo pitanje, jer su zaštita i očuvanje prilično u koliziji s razvojem turizma,
te da svako arheološko nalazište ima različite pristupe i potrebe, ovisno od toga u
kakvom je stanju.

41

Tablica 11: Kodna tablica šestog pitanja intervjua
ISPITANIK
PITANJE I ODGOVORI ISPITANIKA
6. Koji prijedlozi su neophodni da bi
se određeni turistički kulturno-
arheološki lokaliteti zaštitili i ostali
netaknuti, a istovremeno
pristupačni za svaki profil turista i
posjetitelja?
KOD
ZAKLJUČAK
ISPITANIK
Q
Uključili bi se u turističku ponudu i
postavili na Listu nacionalnih
spomenika Bosne i Hercegovine
Lista spomenika
Standardni
pristupi
zaštite i
očuvanja
ISPITANIK
W
Održavanje i postavljanje nadzornih
uređaja (kamera) za praćenje
izvršavanja nelegalnih radnji
Kamere
ISPITANIK
E
Prvi korak bi bila dokumentacija sa
zakonima i aktima jer i dalje postoji
nerazavijena svijest o vrijednosti
kulture i arheologije
Zakoni
ISPITANIK
R
Zaštita i očuvanje su u koliziji s
razvojem turizma
Kolizija
ISPITANIK
T
Trebalo bi ih zaštititi kao spomenike
kulture
Spomenik kulture
ISPITANIK
Y
Svaki lokalitet ima drugačije
potrebe/namjene/mogućnosti
Drugačije potrebe

7. Turistički proizvod, konkurentnost i njegove preferencije?
Zaključili smo da ispitanici ističu važnost uzimanja u obzir lokalnih standarda i okoline
prilikom stvaranja novog proizvoda, zajedno s prilagodbama prema promjenama u
turističkoj potražnji. Potrebna je prilagodba i prirodnim atrakcijama, jer jedno bez
drugog ne ide. Ispitanik E ističe da se oni nalaze na izazovu stvaranja inovativnog
proizvoda jer je postizanje konkurentnosti danas vrlo teško. Ispitanici W i Y predlažu
uvođenje paket aranžmana kulturne baštine i storytelling koji bi zadovoljili potrebe
gostiju, a također bi dobrodošla i konkurencija, jer da nema konkurentnosti ne bi ni oni
napredovali u određenom smislu. Osoba R zaključuje da je naglašavanje raznolikosti
kulturoloških i povijesnih utjecaja ispravan pristup promociji raznolikosti i povećanju
privlačnosti prosječnom posjetitelju. Ispitanik T bi razvijanjem i uvrštavanjem većeg
broja sadržaja u ovaj vid turističke ponude (koji su na neku ruku zanemareni da bi se
dobio kompletan turistički proizvod kao što su stećci, Austro-ugarska utvrđenja, ostaci
42

rimske imperije), kroz inovativne metode kao što su video prezentacije i slike,
nadogradio i pokazao kako je izgledalo u prvobitnim fazama. Također, potrebno je izaći
u medije i poslati što više ponuda turističkim agencijama (cijela regija) u kojima će se
ovi lokaliteti naći (ispitanik Q).
Tablica 12: Kodna tablica sedmog pitanja intervjua
ISPITANIK
PITANJE I ODGOVORI ISPITANIKA
7. Na što se potrebno fokusirati da
bi turistički proizvod regije
odgovarao tržišnoj potražnji i
preferencijama, te da bi ostao
konkurentan i zadovoljio potrebe
turista?
KOD
ZAKLJUČAK
ISPITANIK
Q
U prvi plan pada naglasak na
uvrštavanje u što više turističkih
ponuda, medije i slanje što više
ponuda turističkim agencijama
Turističke
agencije
Stvaranje
ponuda,
paketa,
aranžmana,
videa, slika,
narativa
ISPITANIK
W
Obazirati se i obratiti pažnju na
standard i prostor u kojem živimo,
uvođenje paket aranžmana kulturne
baštine
Aranžman
ISPITANIK
E
Na promjene turističke potražnje, jer
je trenutno za nas izazov stvaranje
inovativnog proizvoda
Izazov
ISPITANIK
R
Naglašavanje raznolikosti
kulturoloških i povijesnih utjecaja
Raznolikost
ISPITANIK
T
Video prezentacije i slike, kako je
izgledalo u prvobitnim fazama
Prezentacije
ISPITANIK
Y
Narativ ili storytelling
Storytelling

8. Održivo-odgovorni aspekt?
Ispitanici su dali vrlo jasne odgovore na ovo pitanje, odnosno da ih treba registrirati
kao spomenik kulture ili kulturno dobro, gdje će ostati upamćeni i zapisani. Sve to je
dostižno jer i posjetitelji trebaju obratiti pažnju na odnos s okolinom i mjesto na kojem
borave. Autentičnost, relevantnost informacija i dobra znanstvena potkrijepljenost su
glavni elementi održivosti i odgovornosti (ispitanik Y). Za ispitanika E održivo i
43

odgovorno postupanje znači kontroliran razvoj i sprječavanje degradacije okoline
(izgradnja deponija, ispuštanje zatrovanog dima iz tvornica i paljenje nedopuštenih
materijala). Takve odnose s okolinom treba po hitnom postupku zabraniti, gdje one
bile. Preporuke iz javnog sektora su da se poboljša ponašanje posjetitelja, zatim da ih
se uključi u što više projekata gdje bi se te lokacije valorizirale, odnosno gdje bi se
održavali sajmovi hrane i pića, srednjovjekovne igre, dječje radionice, sportske igre i
slično. Osoba R je navela kako nije sigurna kako se ovaj cilj može postići i realizirati.
Tablica 13: Kodna tablica osmog pitanja intervjua
ISPITANIK
PITANJE I ODGOVORI ISPITANIKA
8. Kako se održivo i odgovorno
odnositi prema odabranim
arheološkim područjima kako bi
sačuvali njihovu autentičnu
vrijednost u turističkom kontekstu s
ciljem uključivanja u buduću
kvalitetnu turističku ponudu?
KOD
ZAKLJUČAK
ISPITANIK
Q
Kroz projekte i valoriziranje,
održavanje sajmova hrane i
pića, srednjovjekovne igre,
dječje radionice i sportske
igre
Sajmovi

Standardni
pristupi
održivosti,
odgovornosti
i promocije
ISPITANIK
W
Registracija kao spomenik kulture ili
kulturno dobro; poboljšati
ponašanje posjetitelja
Kulturno dobro
ISPITANIK
E
Prvo je potrebno spriječiti
degradaciju okolice, zabraniti
izgradnju deponija blizu naselja i
ispuštanje zatrovanih
dimova/materija iz tvornica, kao i
paljenje nedopuštenih materijala
Spriječiti
ISPITANIK
R
Nije siguran kako postići ovaj cilj
Cilj
ISPITANIK
T
Vjerojatno odgovornim i održivim
poslovanjem i upravljanjem
kulturno-povijesnim naslijeđem
Poslovanje
ISPITANIK
Y
Bitno je što manje nepotrebnih
intervencija u prostoru. Vrijednosti
su sigurno autentičnost i znanstvena
utemeljenost (dobra podloga)
Autentičnost
44

ukoliko bi ih željeli ponuditi na
tržištu

9. Planovi za budućnost turizma?
Ispitanik Q je istaknuo da su za sada sve što su imali u planu i ostvarili i nastavit će
raditi kao i prije. Odgovorno i održivo sprovođenje akcija (u turizmu) je jedno od
glavnih u svim sektorima, ne gledajući samo turizam (ispitanik E). Iz javnog sektora
(Ispitanik R i T) kažu da su trenutno uskladili sve svoje aktivnosti sa općim strategijama
TORS-a i u tom smislu funkioniraju u sinergiji, kao i da se baziraju na prezentaciji
prirodnih ljepota, te ulaganjima i investicijama na izgradnji kompleksa na Zelengori sa
planinskim tipovima smještajnih objekata/kapaciteta.
Tablica 14: Kodna tablica devetog pitanja intervjua
ISPITANIK
PITANJE I ODGOVORI ISPITANIKA
9. Kakvi su planovi za budućnost
turizma grada/okoline i jeste li
razmišljali o uvođenju nečega
novog ili inovativnog u ponudu u
predstojećoj turističkoj sezoni?
KOD
ZAKLJUČAK
ISPITANIK
Q
Za sada je ostvareno i realizirano sve
što je zamišljeno i planirano
Realizirati
Planovi ovise
o općini
grada; nisu
isti za sve
ISPITANIK
W
-
-
ISPITANIK
E
Usmjerit će se isključivo na održivo i
odgovorno provođenje akcija u
turizmu
Akcija
ISPITANIK
R
Usklađivanje aktivnosti s općim
strategijama TORS-a
Strategija
ISPITANIK
T
Baziranje na promociji i prezentaciji
prirodnih ljepota i izgradnja
kompleksa na Zelengori
Prirodne ljepote
ISPITANIK
Y
-
-
45

6.7 Diskusija (odgovori na istraživačka pitanja)
U ovom dijelu našeg istraživanja (diskusija-rasprava) prikazali smo odgovore na
istraživačka pitanja, gdje smo rezultata empirijskog dijela (odgovori ispitanika) povezali
s teorijskim dijelom (konkretno sa znanstvenim člancima raznih autora) i u konačnici
dobili složene odgovore i objašnjenja na svako pojedinačno pitanje.

GLAVNO ISTRAŽIVAČKO PITANJE: Kako se održivo i odgovorno odnositi prema
odabranim arheološkim područjima kako bi se sačuvala njihovu autentična
vrijednost u turističkom kontekstu s ciljem uključivanja u buduću kvalitetnu
turističku ponudu? Naše kulturno-arheološko bogatstvo na prvo mjesto stavlja
održivo-odgovorni aspekt i autentičnost (očuvanje, ozračje, atmosfera, osjećaj) koji su
vrlo bitni za potrebe svih aktera i dionika u turizmu i šire. Kulturno i povijesno naslijeđe
ovog područja privlači sve veći broj posjetitelja zbog mogućnosti stvaranja dobrog i
kvalitetnog programa, te je zadržavanje njene očuvanosti i autentične vrijednosti
adekvatan primjer i mogućnost rješavanja bilo koje problematike (ruiniranje okoline,
zagađenje, nedopuštene radnje). Istražujući, primijećeno je da se posljednjih godina
povećava broj znanstvene literature kao odgovor na održivo-odgovorni aspekt i odnos
ljudi prema baštini uopćeno. Uspoređujući odgovore s istraživanjima Sullivana i
Mackaya (2012), dolazi se do zaključka da se upravljanje kulturnim i arheološkim
naslijeđem razvilo kao sveobuhvatan i proaktivan proces koji uključuje fizičko očuvanje,
ali i praktična pitanja kao što su nematerijalna vrijednost, društveni kontekst,
gospodarstvo, rad na lokaciji, tumačenje i upravljanje posjetiteljima. Fizičko očuvanje
je samo jedan dio napora upravljanja potrebnim za dugoročnu konzervaciju kulturnih i
arheoloških lokaliteta i unapređenje njihovih vrijednosti.

Na osnovi toga moguće se osloniti i pokrenuti inicijativu za održivo-odgovorno
poslovanje
i
upravljanje,
smanjenje
negativnih
utjecaja
i
poboljšanje
postupanja/ponašanja domicilnog stanovništva i turista, valoriziranje označenih
povijesnih lokacija, održavanje sajmova, radionica i raznih sportskih i drugih kulturnih
igara i manifestacija. Činjenice koje su se prikupile i stanje  na terenu jasno ukazuju da
su dobra znanstvena osnova i točnost informacija ključni elementi održive i odgovorne
prakse. Pospješivanje prednosti i eliminacija nedostataka može u veoma pozitivnom
smjeru utjecati na održivost i odgovornost, kao i na kulturno-arheološku i povijesnu
turističku ponudu turizma Trebinjsko-fočanske regije.

IP 1: Kakvu ulogu u turizmu ima kulturno-arheološko naslijeđe na ovoj destinaciji?
Dupeyras (2009) ističe važnost povezanosti turizma, kulture i arheologije te njihovu
ulogu u povećanju atraktivnosti destinacije i njezinoj konkurentnosti. Iskorištavanje
prednosti i uloge kulturnog naslijeđa započinje poticanjem interesa putem različitih
oblika promocije te se pokazalo da je to najučinkovitiji način za stvaranje zadovoljstva
kod posjetitelja destinacije. (Gredičak, 2008). Pored praćenja i procjene vrijednosti
značaja i razvoja baštine ovog područja, potrebno je pravovremeno i adekvatno
planiranje razvoja turizma koje pridonosi kvaliteti i izbjegavanju neželjenih posljedica
na regionalnoj i svjetskoj razini. Kod uključivanja kulturnih elemenata, kao što su
arheološki manastiri Tvrdoš i Petropavlovo, u turizam, ključno je osigurati da su oni
46

kompatibilni s drugim aktivnostima i sektorima te da se razvijaju u skladu s potrebama
i resursima destinacije.

Krivošejev (2014) u svojoj knjizi „Upravljanje baštinom i održivi turizam“ navodi da ljudi
danas svakodnevno dobivaju bezbroj najrazličitijih informacija koje zaokupljaju njihovu
pažnju, a da ponuda za ispunjavanje dokolice postaje sve bogatija, jer turističke i
baštinske institucije moraju uložiti dodatan napor da ukažu na svoje postojanje,
programe, misije i tako privuku posjetitelje. Od kulturnih, arheoloških i povijesnih
elemenata ove regije očekuje se da kombiniraju različite čimbenike koji utječu na rast i
razvoj. Turistima je potrebno „prenijeti i prikazati emociju“, zaokupiti njihove osjećaje
pozitivnim kulturnim ili povijesnim putem.

IP 2: Na koji način se kulturno-arheološka područja mogu dalje integrirati u turizam i
turističku ponudu kako bi postala prepoznatljivija u izabranom turističkom području?
Na osnovi dobivenih relevantnih podataka urađenih putem polustrukturiranih
intervjua, možemo zaključiti da kulturna baština i arheološki ostaci imaju potencijal za
uvrštavanje u kvalitetnu turističku ponudu ove destinacije. Prezioso, Dorazio i Pigliucci
(2020, str. 30) navode neke od najznačajnijih čimbenika održive integracije kulturne
baštine u turizam, a to su: sudjelovanje građana u donošenju odluka i proizvoda
vezanih za kulturu, baštinu i turizam, izgradnja poduzetničkih kapaciteta i
multifunkcionalnih objekata za potrebe baštine i arheologije, prelazak s reaktivnog
planiranja naslijeđa i turizma na proaktivno i integrirano planiranje (uključujući resurse,
posjetitelje i zajednice). Zatim, važan je i prelazak na kapitalni pristup u upravljanju
naslijeđem (prepoznavanje naslijeđa kao integrativnog kapitala svojstvenog održivom
razvoju, fokus na očuvanju i održivom korištenju, vrednovanje i valorizacija dobara
naslijeđa). Jedna od osnovnih karakteristika turističke ponude neke destinacije je njena
heterogenost ili raznovrsnost. Raznovrsnost i načini integriranja ovih povijesnih
lokaliteta u turizam regije uključuju održivo-odgovorno poslovanje i upravljanje,
suradnju i povezanost s turističkim organizacijama, lokalnim zajednicama gradova i
općina, s turističkim vodičima, velikim i malim turističkim poduzećima, jer svi oni utječu
na procese, projekte, kontroliraju turističku ponudu i upravljaju resursima.

Uvođenje ovih povijesnih područja u turističku ponudu i stvaranje same turističke
kulturno-arheološke usluge činilo bi okosnicu turizma Trebinjsko-fočanske regije.
Pomoć pri integriranju ovih nalazišta u turizam i upravljanju njima možemo ostvariti
korištenjem tablice 1 (str. 11), kako bi se lakše kreirale nove ponude destinacije.
Specifičnosti turizma i posebnosti ovih područja i turističke usluge pri kreiranju
turističke ponude povezali bi veliki broj uslužnih, smještajnih, ugostiteljskih, trgovinskih
i proizvodnih djelatnosti u cijeloj državi.

IP 3: Na što se potrebno fokusirati da bi turistički proizvod regije odgovarao tržišnoj
potražnji i preferencijama, te da bi ostao konkurentan i zadovoljio potrebe turista?
Pančić Kombol (2006) ističe da su u suvremenim, globalnim turističkim kretanjima,
kultura i bogato kulturno povijesno naslijeđe europskih zemalja, postali bitan čimbenik
koji održava vitalnost konkurentnosti cjelokupnog turističkog proizvoda u sve većoj
konkurenciji na svjetskoj razini. Na osnovi toga, imajući u vidu da je turistički proizvod
regije slabo razvijen, od primarnog značaja je bilo ovo pitanje postaviti kao istraživačko
47

te da se utvrdi koji čimbenici na njega utječu. S obzirom na to da su današnji proizvodi
u turizmu sve složeniji i konkurentniji, ključno je istaknuti kulturološke i povijesne
utjecaje kako bismo bolje razumjeli različite aktivnosti koje su dostupne turistima
unutar destinacije. Utjecaj turista na turistički proizvod je, može se reći dvosmjeran,
odnosno utječu na njega već prije samog putovanja i izbora odredišta, kao i poslije toga
(pozitivna iskustva, razmjena mišljenja i preporuke drugima). s gledišta turističke
ponude, novonastali proizvodi bi nekako predstavljali ukupnost i kompletiranje
turističke usluge Trebinjsko-fočanske regije. Razvojem i uključivanjem inovativnih
metoda i elemenata kao što su video prezentacije, slike, mediji, storytelling i paket
aranžmani kulturne baštine možemo nadograditi i prilagoditi različitim segmentima
turista te realnim mogućnostima i opcijama koje su nam trenutačno na raspolaganju.

IP 4: Koji prijedlozi su neophodni da bi se određeni turistički kulturno-arheološki
lokaliteti zaštitili i ostali netaknuti, a istovremeno pristupačni za svaki profil turista i
posjetitelja? Zaštitom, očuvanjem, revitalizacijom i prezentacijom baštine kao vrlo
značajnim resursima potrebno je planirano i učinkovito koordinirati i upravljati.
Sullivan i Mackay (2012, str. 283) navode da su očuvanje i upravljanje arheološkim
nalazištima dvostruka odgovornost vlasti i naroda. Istraživanja ukazuju da je područje
zaštite kulturne baštine još uvijek relativno mlado i slabo istraženo od strane
znanstvenika. Stoga se javlja sve više ograničeni broj resursa dostupan za zaštitu
arheoloških nalazišta iz kriza izazvanih čovjekom, prirodom i drugim vanjskim
utjecajima. Pored prirodnih i ljudskih čimbenika, na povijesne lokalitete utječu i razni
trenutni svjetski sukobi i konflikti, i u tom slučaju se kulturno-arheološka baština često
promatra kao „tragična žrtva“. Razvoj politika i pravnih fondacija za zaštitu kulturnog
naslijeđa i arheoloških lokaliteta zahtijeva od vlada strogu privrženost (Daniels, 2022).
Također, Daniels (2022) postavlja pitanje: „S obzirom na sve ove negativne trendove,
šta se može učiniti da se kulturno naslijeđe zaštiti u globalu“? Stvaranje, čuvanje,
pridonošenje zaštiti održivom razvoju netaknute prirode/spomenika ili drugog
područja, može predstavljati jedan od glavnih (potencijalnih) čimbenika postupnog
povećanja kao i sve većeg povećanja i dolaska turista, kako na globalnoj razini, tako i na
području ove regije.
Vizija i ciljevi za budućnost i zaštitu ovih područja očituju se prije svega kroz aktivno
sudjelovanje i angažman svih relevantnih aktera na najvišoj razini. To uključuje
adekvatnu unutarnju i vanjsku organizaciju, primjenu različitih pristupa te dodatne
mjere kako bi se spriječili vandalizmi, degradacija i nanošenje štete. Također, bitno je
dokumentirati ova područja zakonima i aktima te ih uvrstiti na Listu nacionalnih
spomenika. Posebnu važnost ima i korištenje digitalizacije kao alat koji doprinosi
donošenju kvalitetnih poslovno-turističkih odluka, upotreba najnovije tehnologije i
informatizacije.

48

7 PRIJEDLOZI ZA OBLIKOVANJE TURISTIČKIH PRODUKTA
U ovom poglavlju prikazane su tri kategorije prioriteta i konkretni okvirni prijedlozi za
osmišljene turističke kulturno-arheološke proizvode u svrhu stvaranja preduvjeta za
daljnji razvoj turizma. Itinerariji ovih proizvoda su predstavljeni u prilozima 1, 2 i 3 na
dnu dokumenta.
7.1 Tri kategorije prioriteta
Predstavljen je opći okvir prijedloga, odnosno 3 prioriteta koja će doprinijeti boljem i
kvalitetnijem turizmu područja. Zahvaljujući istraživačkom dijelu, odnosno odrađenim
intervjuima i postupku kodiranja moglo se uvidjeti opće stanje na terenu i što se može
izgraditi, dodatno poboljšati/obnoviti i uvesti (npr. turistički proizvodi). Ovi prioriteti će
također biti u pomoći pri rješavanju i drugih problema destinacije, a neki od njih su
infrastrukturna mreža, razvoj novih turističkih proizvoda koji su relativno slabo
zastupljeni u gotovo svim gradovima i općinama regije (osim Trebinja i Foče) i razvoj
novih digitalnih tehnologija koje će poboljšati gospodarsku i financijsku sigurnost i
stabilnost Trebinjsko-fočanske regije. Tri kategorije prioriteta su detaljnije
predstavljene u nastavku, a to su:
PRIORITET 1: Izgradnja/obnova infrastrukturne (turističke) mreže
Gledajući opće stanje područja, možemo zaključiti da su i primarna i sekundarna
infrastruktura regije slabo razvijeni. Potrebna je izgradnja dodatnih infrastrukturnih
elemenata kao što su dostupniji putevi i ceste, parkinzi, biciklističke, pješačke,
planinske, hodočasničke, konjičke, zipline i druge tematske staze, mapiranje kulturnih
dijelova, izgradnja klupa i odmorišta za kratki odmor, postavljanje košara za otpad kako
bi se probudila ekološka svijest i očuvali netaknuti dijelovi, priroda i okolina.
Treba naglasiti da su dijelovi oko centara gradova (posebno Trebinje) dobro uređeni, a
ostali imaju slabu ili nedostupnu infrastrukturnu mrežu. U ovome može biti od pomoći
odgovor intervjuirane osobe iz javnog sektora koja kaže da se previše baziramo i
unapređujemo već poznato, a ono drugo, neistraženo, zapuštamo. Razvoj
infrastrukturnih elemenata se posebno odnosi na ruralna područja i dostupnost do
prirodnih, kulturnih i arheoloških nalazišta. Uzmimo za primjer brojne tvrđave do kojih
je, gotovo, bez većeg napora i opreme vrlo teško doći (to posebno vrijedi za Gacko,
Kalinovik, Nevesinje i druge). Područja nisu na velikoj uzvisici, no usprkos tome su
zapuštena, zarasla i posuta makadamskim kamenjem. Ukoliko bi se turisti uputili
automobilom, biciklom ili nekim drugim prijevoznim sredstvom, sigurno bi došlo do
mnogobrojnih problema.
Poželjno bi bilo napraviti i urediti odgovarajuće točke za odmor i info table/ploče s
prikazom putanje i kako doći do bitnih prirodnih ili kulturnih lokaliteta. Tu se
preporučuje izgradnja interpretacijskih centara zaštićenih područja prirode, kulture,
arheologije, povijesti. Na drugim mjestima, u prigradsko-seoskim područjima turizam i
infrastrukturu treba učiniti dostupnim svima (osobe s invaliditetom, smetnje u sluhu,
govoru, vidu) postavljajući zvučne i svjetlosne signalizacije/znakove i javne sanitarne
49

čvorove. Realizacijom infrastrukturnih (turističkih) projekata bi posjećenost i
zadovoljstvo turista, gostiju i jednodnevnih posjetitelja bili na mnogo višoj razini nego
sada. Ova područja obiluju brojnim bogatstvom, vrlo su lijepa i pružaju nestvarne
pejzažne poglede na krška polja, čijim dodatnim projektima i investicijama bi se u
velikom značaju doprinijelo lokalnom i regionalnom gospodarstvu.
PRIORITET 2: Razvoj novih turističkih proizvoda
Pored infrastrukture, također se zaključilo da na destinaciji ne postoje (ili su slabo
naznačeni) neki novi turistički proizvodi koji naglašavaju prirodne, kulturne ili druge
elemente. Oblikovanje i izrada turističkih proizvoda može se, u ovom slučaju, razumjeti
kao prvi korak u konkretnom evidentiranju kulturno-arheološke baštine ovog područja.
Važnost turističkih proizvoda ove destinacije naglašavaju i intervjuirane osobe svojim
idejama pomoću kojih daju  prijedloge za stvaranje proizvoda.
Razlog za oblikovanje turističkog proizvoda je prepoznat i u tome što predstavlja ne
previše kompliciran i skup postupak, koji puno može doprinijeti i pomoći domicilnom
stanovništvu, turistima i dioničarima (drugim zainteresiranim stranama). Nepostojanje
turističkog proizvoda ne promovira destinaciju i ne stvara izravan prihod/priljev novca,
iako predstavlja važan dio turističke ponude. Za određene proizvode, brza realizacija
može predstavljati izuzetno učinkovit način očuvanja, promocije i integracije u aktivno
turističko tržište. To uključuje kreiranje turističkih paketa i uspješno plasiranje
proizvoda na tržištu, što može biti ključno za postizanje uspješnih rezultata u kupovini i
prodaji.
Ti proizvodi bi se vremenom mogli nadograđivati i proširivati i drugim kulturnim,
umjetničkim
i
povijesnim
elementima
kako
bi
ih
prilagodili
i
drugim
segmentima/profilima turista. Ovim bi se doprijenijelo razvoju lokalnog gospodarstva u
gradovima i općinama naše destinacije. Detaljnije i konkretnije okvirne prijedloge (3
prijedloga) novih kulturno-arheoloških turističkih proizvoda prikazani su u nastavku
diplomskog rada (poglavlje 7.2).
PRIORITET 3: Razvoj suvremene digitalne tehnologije
Još jedan bitan element pronašao  se u odgovorima ispitanika u istraživačkom dijelu i
uvrstio kao treći prioritet. Digitalna i tehnološka infrastruktura u turističkom sektoru
ovog područja čini se nedovoljno razvijenom. Stoga su se ovdje uvrstili i prikazali
primjeri koji bi dobrodošli turističkim i kulturnim institucijama destinacije. Digitalizacija
i tehnologija su uvršteni u ove prioritete zbog njihove sposobnosti da postanu izvor
konkurentske prednosti i ključan aspekt u razvoju destinacijskog proizvoda i
oblikovanju turističke ponude.
Da bismo unaprijedili razvoj digitalizacije i tehnologije na ovom području, možemo
navesti primjere kao što su instalacija novih digitalnih zaslona u muzejima,
implementacija audio-video uređaja u turističkim organizacijama, agencijama i
turističkim info točkama, razvoj digitalnih platformi te uvođenje opreme za virtualnu
stvarnost (VR), koja je dosad implementirana samo u Trebinju i Foči. Također, pri
korištenju internetskih stranica i izvora (sekundarna metoda) primijećeno je da ne
postoje detaljniji promotivni kanali komuniciranja i prodaje, kao ni blogovi o kulturno-
50

arheološkom i drugom bogatstvu destinacije koji bi se vrlo jeftino mogli izraditi i
urediti.
Trebalo bi obratiti pažnju i na redovno unapređenje poslovnih modela i koncepta da bi
ostali u trendu i zanimljivi na tržištu, istovremeno privlačeći veliki broj turista. Širok
spektar i upotreba tehnologije i digitalizacije danas u turizmu omogućili su da turisti
budu važan čimbenik u kreiranju turističkih sadržaja, da lakše pronađu ili vide atrakciju
i da maksimalno utječu na svoj turistički doživljaj i iskustvo.
7.2 Konkretni prijedlozi turističkih proizvoda
Ovdje su predstavljena 3 prijedloga za osmišljene kulturno-arheološke turističke
proizvode destinacije. Detaljno je opisan svaki proizvod posebno, to jest određena je
ciljna skupina za koju je proizvod namijenjen, prikazano (vremensko) trajanje, lokacije
na kojem će se izvoditi, uključeni su i drugi pružatelji usluga (motel, hotel, apartman,
restoran, lokalno stanovništvo), prijevozna sredstva za transport turista/gostiju,
ponuđena je okvirna cijena aranžmana po osobi i prikazan sadržaj turističkog
programa. Potrebno je naglasiti i održivo-odgovorne vidike koje naši proizvodi stavljaju
u prvi plan, a to su:
1. Zaštita netaknute prirode i okolice (stup zaštite životne sredine) gdje se korištenjem
električnih prijevoznih sredstava i električnih bicikala želi usredotočeni na odgovorno
postupanje i očuvanje prirode, održivost i manji broj skupina gostiju. Razlog za
organiziranje manjeg broja turističkih skupina je taj da se ne bi stvorili prekomjerni
(masovni) turizam na destinaciji koji u znatnoj mjeri uništava turizam i zaštićeno
područje. U ovaj stup zaštite i očuvanja se može svrstati i treći proizvod jer bi
omogućavao i osobama s poteškoćama (u hodanju, sluhu) da iskuse i nauče nešto novo
kroz digitalni pogled/gledanje na daljinu. Također, i neki drugi aspekti zaštite uključuju
i lokalne ponuđače usluga (apartmani, domovi, prenoćišta, moteli, hoteli, bungalovi)
gdje se lokalci/vlasnici dodatno moraju posvetiti maksimalnoj čistoći i uređenosti
unutar smještajnih kapaciteta vodeći računa o čistoj posteljini, ručnicima i drugim
(higijenskim) predmetima unutar objekata.
2. Uključivanje lokalnog stanovništva (društveni stup) u turizam destinacije, odnosno
uključivanje istih kao lokalnih ponuđača usluga, koji kao takvi mogu utjecati na
rješavanje problema besposlenosti, održivosti i odgovornosti. Kao primjer iz prakse, u
opisu proizvoda su navedeni (lokalni) turistički vodiči koji će pomagati turistima radi
lakše orijentacije. Također, nudi se mogućnost dodatnog obrazovanja putem tečajeva i
sposobnost kreiranja i vođenja programa prilagođenih različitim segmentima i vrstama
turista koji odluče posjetiti ovo područje.
3. Ekonomski vidik (gospodarski stup) je također vrlo bitan za ove proizvode. Novac
dobiven od potrošača ostaje u lokalnoj zajednici i to je ispravan način kruženja prihoda
unutar regije i države. Primjer zadržavanja novca od prodaje usluga i proizvoda u
Trebinjsko-fočanskoj regiji je prodavanje lokalnih proizvoda (med, rakija, vino, sir,
proizvodi od drveta i kamena, suveniri), kao i izdavanje smještajnih kapaciteta od
strane domaćina, što im pomaže da zaradom pokriju i druge troškove/obaveze (struja,
voda, taksa, porez).
51

Također, cijene proizvoda su okvirno postavljene i one se mogu razlikovati ovisno o
situaciji i njihovoj konačnoj realizaciji.
Prijedlozi za proizvode su sljedeći:
7.2.1 Prijedlog 1: „KulArh doživljaj regije”
Prijedlog za prvi osmišljeni proizvoda je pod nazivom „KulArh doživljaj regije”. Sam
naziv ovog proizvoda pronađen je u riječima „kulturno-arheološko”, pa je na osnovi
toga i dano ime proizvoda. Oblikovan je na podlozi kulturne i arheološke baštine koju
ova regija nudi. Namijenjen je osobama koje uživaju i vole obilaziti netaknutu okolicu,
kulturno i arheološko bogatstvo. Proizvod bi se s vremenom mogao i mijenjati i
nadograđivati kako bi ga prilagodili i drugim segmentima turista. Napomena: okvirni
itinerarij (katalog) ovog proizvoda je u prilozima (prilog 1).

Kako bi se jasno definirale ciljne skupine za turizam i za potrebe ciljanog marketinga
destinacije i njezine turističke ponude, korišten je izvještaj/strategija o ciljnim
skupinama slovenskog turizma iz 2016. godine (vrijedi za sva tri osmišljena proizvoda).
Značaj stvaranja ovih ciljnih segmenata definiraju osobe koje predstavljaju strane
turiste i sadrže geografske, demografske, bihevioralne elemente (stil života), elemente
životnog ciklusa segmentacije i faze procesa kupovine (sanjanje, istraživanje, iskustvo i
dijeljenje). Persone se koriste u marketingu kada se planiraju marketinške aktivnosti
usmjerene na kupca (usmjerene na korisnika) i razvoj ponude prilagođene različitim
tipovima korisnika. Zasnivaju se na segmentaciji tržišta i predstavljaju kvalitativni opis
tipičnog predstavnika pojedinog segmenta. Svaki segment mora imati jasnu
diferencijaciju ili njegove karakteristične osobine (Slovenia.info, 2016). U nastavku je
predstavljena ciljna skupina i detaljniji opis našeg proizvoda.

CILJNA SKUPINA: Proizvod je namijenjen skupini 10 - 15 osoba. Preporučljiv je za
seniore-parove koji uživaju u otkrivanju kulturnih, arheoloških i povijesnih strana ovog
područja. Istovremeno, destinacija je usmjerena i prema turistima koji traže iskustvo
odmora u netaknutom i ekološki očuvanom okruženju. Ovi turisti uključuju društvene
„foodijee“, urbane potrošače i aktivne nostalgičare).
TRAJANJE PROIZVODA: Vremenski okvir trajanja proizvoda postavljen je na 3 dana.
Razlog za stvaranje trodnevnog turističkog programa je zato što bi posjetitelji/turisti
upoznali mnogo kulturnih i arheoloških strana regije. Vrijeme izvođenja programa bi
bilo kroz proljeće-ljeto-jesen.
LOKACIJE: Trebinje-Foča-Bileća-Trebinje
DRUGI PRUŽATELJI USLUGA: motel Brioni, Etno-pansion Lalović, farma „Zlatni bor”,
hotel Fortuna, restoran Jezero
PRIJEVOZNA SREDSTVA: električni panoramic bus, minibus ili kombi
CIJENA: 1 osoba = 60€/dan (u cijenu uključeni prijevoz; ulaz/razgled nalazišta,
spomenika, muzeja; degustacija; motel i hotel; doručak, ručak, večera; dinner paketi)
SADRŽAJ TURISTIČKOG PROGRAMA:
1. DAN
10:00 - Trebinje – skup u centru grada, odlazak u Stari centar grada, priče o tvrđavi i
nastanku starog grada Kastel
11:45 - Arheološki i kulturni spomenik Arslanagića most
52

12:30 - Ogled spomenika i figure Jovana Dučića i Jelene Anžujske
13:00 - Gradski muzej
14:00 - Hercegovačka kuća (ručak), degustacija vina u podrumu, ogled pravljenja
autohtonih sorti vina, slobodno popodne (cca 2h)
17:00 - Skup u centru i odlazak prema Foči
18:15 - Foča, motel Brioni
18:30 - Raspored u sobe
19:00 - Večera u motelu Brioni
20:00 - Ostatak večeri slobodno

      2.DAN
09:00 - Doručak u motelu Brioni
10:15 - Napuštanje soba
11:00 - Sat kula, arheološko područje Rataje-Miljevina, spomen kompleks Bitke na
Sutjesci
13:30 - Etno-pansion Lalović, ručak, ogled malog etnološkog muzeja
14:30 – Slobodno poslije ručka (45 min)
15:15 - Stari grad Tođevac (kanjon Hrčavke)
16:45 - Farma „Zlatni bor”, degustacija sira „Tomme de Savoie”, vina i meda,
odmor (cca 30min), bus
18:15 - Odlazak prema Bileći
19:15 - Dolazak u Bileću, hotel Fortuna, raspored u sobe, dinner paketi
20:00 - Odlazak do centra („Dani bilećkih proizvoda”) i degustacija tradicionalnih
aperitiva, vina i rakije (prije večere) koje su pripremili lokalci na svojim štandovima.
21:00 - Večera u restoranu Jezero (po želji, vlastiti trošak), ostatak večeri slobodno

3. DAN
09:00 - Doručak u restoranu Jezero
10:15 - Napuštanje soba
11:00 - Jedinstveni rimski arheološki lokalitet Panik (Leusinium) i rimske terme
12:30 - Ogled impozantne crkvice Svetog Ilije u srcu Bilećkog jezera
14:30 - Predstavljanje domaćina, pravljenje i degustacija autohtonih vrsta sira i
graha (sir škripavac i grah poljak)
17:00 - Povratak doma

OPIS TURISTIČKOG PROGRAMA:
Program započinje u centru grada Trebinja odlaskom u Stari centar grada gdje
vodič govori o tvrđavi i nastanku Starog grada Kastel. Nakon toga se odlazi prema
arheološkom lokalitetu Arslanagića most. U popodnevnim satima razgleda se
spomenik Jovanu Dučiću i Jeleni Anžujskoj, kao i najpoznatiji muzej naše
destinacije. Ručak u poznatoj Hercegovačkoj kući i degustacija vina u podrumu. Tu
svatko pojedinačno može vidjeti kako se prave autohtone sorte vina, kao i da se
okuša u pravljenju istih. Po završetku ručka slobodno popodne (cca 2h). U 17:00
okupljanje u centru Trebinja i odlazak prema Foči. Po dolasku u Foču rezidencija do
jutra je motel Brioni, raspoređivanje u sobe i večera u kantini motela. Poslije
večere, od 20:00 slobodan ostatak večeri. Drugi dan započinje doručkom u istom
motelu i napuštanje soba. Odlazak prema centru grada gdje se razgleda Sat kula,
53

zatim arheološko područje Rataje-Miljevina i spomen kompleks Bitke na Sutjesci. U
popodnevnim satima kretanje prema Etno-pansionu Lalović, ručak i razgledanje
minijaturnog etnološkog muzeja. Poslije ručka slobodno vrijeme (cca 45 min.)
Nakon toga, odlazak u podnožje kanjona Hrčavke odakle se vidi tvrđava Tođevac. U
poslijepodnevnim satima dolazak na farmu Zlatni bor (preporučuje se degustacija
vina, poznatog francuskog sira i meda). Poslije boravka u netaknutoj prirodi,
pejzažnih pogleda, odlazi se prema Bileći u trajanju od 1h. Po dolasku, smještaj u
sobe hotela Fortuna uz narudžbu dinner paketa, ukoliko to osoba želi. Prije večere
odlazak do centra centra gdje se održava tradicionalna manifestacija „Dani bilećkih
proizvoda i stvaralaštva” gdje se mogu probati razni aperitivi, vina i rakije
proizvedeni u brdima Hercegovine (o tome više od predstavnika turističke
organizacije grada i regije). Također, moguća je i večera u obližnjem restoranu
Jezero o vlastitom trošku). Treći, a i posljednji dan ekspedicije, započinje doručkom
u restoranu Jezero, slijedi napuštanje soba. U popodnevnim satima posjet rimskog
arheološkog lokaliteta Panik (Leusinium) i impozantne crkve Svetog Ilije u srcu
Bilećkog jezera. U 14:30 predstavljanje domaćina lokalne zajednice i zahvala za
boravak na ovom području. Otkrivanje tajni pravljenja kvalitetnog tzv. graha
poljaka i sira škripavca koji, prema pričama lokalaca, potječu još iz ranog srednjeg
stoljeća. Nakon toga put nazad do Trebinja.

       Slika 3: Ostaci potopljenog sela Panik (Leusinium) u Bileći

     Izvor: Mojahercegovina, 2017

7.2.2 Prijedlog 2: „Cultural bike advantures”

Drugi osmišljeni turistički proizvod je pod nazivom „Cultural bike adventures” koji
naglašava i kulturno-sportski element. Proizvod je također osmišljen na podlozi
kulturnih, povijesnih i arheoloških elemenata na destinaciji. Namijenjen je biciklistima i
avanturistima, odnosno osobama koje uživaju u avanturama na biciklu otkrivajući
kulturne-arheološke autentičnosti i pozadine destinacije. Doživljaj kulturnih nalazišta
na biciklu u zaštićenim područjima doprinosi ekološki zdravom, odgovornom i
održivom životu na destinaciji. Napomena: okvirni itinerarij (katalog) ovog proizvoda je
u prilozima (prilog 2). Tu je također kao orijentir korišten izvještaj/strategija ciljnih
skupina turizma STO iz 2016. godine koja je prikazana ispod.

54

CILJNA SKUPINA: Proizvod je namijenjen skupini do maks. 30 ljudi. Preporučuje se
avanturistima koji posjeduju dovoljno energije i snage kako bi istražili najznačajnija
arheološka nalazišta u oba grada i uživali u pejzažnim pogledima na kraška polja.
TRAJANJE PROIZVODA: Vremenski okvir trajanja proizvoda bi bio 1 dan. Izvođenje
proizvoda bi bilo samo u proljetnim i ljetnim mjesecima, jer zimi i u jesen zbog (niskih)
temperatura koje prevladavaju ovim područjem nije ugodan doživljaj. Razlog za
stvaranje jednodnevnog proizvoda je i težina biciklističke rute koja je srednje
zahtjevna.
LOKACIJE: Gacko-Kalinovik-Gacko, udaljnenost između ova 2 grada = 65 km
DRUGI PRUŽATELJI USLUGA: Lovački dom „Dobre Vode”
PRIJEVOZNA SREDSTVA: Osobni sportski bicikl (može i e-bike), vlak
CIJENA: 1 osoba = 35€ (u cijenu uključeno razgledanje nalazišta, ručak i vlak)
SADRŽAJ TURISTIČKOG PROGRAMA:
1. DAN
08:00 - Okupljanje u centru grada Gacko
09:00 - Gradinsko naselje Gat
12:00 - Odlazak biciklima prema Kalinoviku
14:30 - Dolazak
15:30 - Ručak u Lovačkom domu „Dobre Vode” (preporuka-gulaš)
16:45 - Predstavljanje manifestacije i kulturnih igara „Dani koševine Gvozno-Moba-
Ozon“ od strane organizatora događaja
18:15 - Austrougarska utvrda Gradina, nekropola stećaka Čengić bara i Gvozno
19:45 - Povratak vlakom nazad

OPIS TURISTIČKOG PROGRAMA:
Ovaj  jednodnevni izlet započinje okupljanjem biciklima u centru grada Gacka i odlazak
na prvu atrakciju, na Gradinsko naselje Gat gdje se razgledaju replike starog rimskog
novca i posuđa. U popodnevnim satima biciklima se odlazi prema Kalinoviku (otprilike
2 h vožnje). Po dolasku ručak (domaćini preporučuju gulaš) u Lovačkom domu „Dobre
Vode” u mirnoj i očuvanoj prirodi. Poslije ručka odlazak do mjesta gdje se svake godine
održavaju „Dani koševine Gvozno-Moba-Ozon“ gdje lokalni vodič govori nešto više o
igrama i prošlim natjecanjima. Cilj svega je prisjetiti se kako su se srednjevjekovne igre
Trebinjsko-fočanske regije organizirale u prošlosti i jesu li ostale upamćene na ovom
području. Vrlo bitno je u budućnosti pokušati sačuvati tradiciju i stvoriti kulturnu
održivost i sve bolju organizaciju i promociju ovog proizvoda iz godine u godinu. Za
uspješan zaključak našeg dana posjet obližnje Austrougarske tvrđave, kao i nekropole
stećaka Gvozno i Čengić baru. U večernjim časovima slijedi povratak vlakom nazad za
Gacko.

55

Slika 4: Prikaz biciklističke trase Gacko-Kalinovik (označeno crvenom bojom)

Izvor: Vlastiti izvor, 2023

7.2.3 Prijedlog 3: „Digital view”

Treći osmišljeni proizvod je pod nazivom „Digital view”. Ideja i prijedlog za ovaj
proizvod je određen na temelju odgovora ispitanih osoba (digitalni foto i video prikaz
izgleda kulturno-arheoloških nalazišta u prošlosti i danas). Namijenjen je svim profilima
turista (od djece do seniora). Stvaranjem ovog proizvoda može se u konačnici vidjeti
kako su povijesni elementi destinacije izgledali od najranijeg razdoblja pa sve do danas.
Da bi se ovaj proizvod realizirao potrebna je i pomoć općine i cjelokupne regije za
financije i promociju. Pri definiranju segmenata svih proizvoda i kreiranju persona,
pošlo se od tri ključna motiva u turizmu: doživljaj, druženje, briga (njega) o sebi. Motivi
pojedine osobe se mogu međusobno ispreplitati, odnosno neke su manje izražene,
neke jače, a prema dominantnom motivu osobe su podijeljene u tri skupine segmenata
(Slovenia.info, 2016):
Doživljaj (tip skupine: istraživači): avanturisti, zeleni istraživači, aktivne obitelji, urbano
osviješteni.
Druženje-socijalizacija (tip skupine: društvenici): predane majke, aktivni nostalgičari,
bezbrižni mladi, urbani potrošači, društveni foodijei (gurmani);
Njega samog/same sebe (tip skupine: muze): ovisnice o ljepoti, vječno mlade,
opuštene eskapisti
CILJNA SKUPINA: Namijenjen za sve profile turista (sve zainteresirane osobe)
STVARANJE I TRAJANJE PROIZVODA: Proizvod izrađen tako da se u određenim
institucijama (turističke agencije, TIC, turističke organizacije, muzeji, kulturni domovi)
56

postave digitalni ekrani gdje bi posjetitelji i turisti mogli vidjeti sve što ih zanima o
tematici koja se istražuje. Trajanje proizvoda bi bilo kroz cijelu godinu.
LOKACIJE: Institucije javnog, privatnog i nevladinog sektora u gradovima i općinama
Trebinjsko-fočanske regije.
CIJENA PROIZVODA: 1 osoba = 10€ (maksimalno vremensko trajanje je 2 h)

Slika 5: Neophodna digitalna tehnologija u označenim gradovima (plave strelice)

Izvor: Vlastiti izvor, 2023

57

8 ZAKLJUČAK
Kulturno-arheološka baština se posljednjih godina užurbano i neprekidno razvija i
postaje sve značajniji element turističke ponude i turističke industrije. Na temelju toga,
primjećujemo rast broja posjetitelja, uključujući domaće i strane goste, na ovom
području. Oni postaju sve važniji čimbenici za postizanje konkurentske prednosti i
ostvarivanje različitih drugih ciljeva od bitnog značaja za turizam destinacije. Značenje
kulturno-arheološke baštine ove regije danas je prepoznato i u smislu formiranja
identiteta lokalnih organizacija i turističkih proizvoda, a samim tim i ojačavanje
kvalitete, kao i zadržavanje razvoja i održivosti.
Provedeno zacrtano istraživanje odrađeno na području ove regije ukazuje na potencijal
kulturno-arheološkog blaga i velike razvojne mogućnosti integriranja u turizam. Iako
ovo područje obiluje brojnim prirodnim i kulturno-arheološkim bogatstvom, njegova
valorizacija u turizam nije do kraja iscrpljena niti adekvatno i detaljno prikazana. Razlog
svemu je slaba svijest ljudi o značaju baštine i što uopće ona predstavlja, jer  bitni
ostaci prošlosti (kultura i arheologija) mogu upotpuniti turističku ponudu i proizvod, a
turizam može osigurati sredstva za održivost i odgovornost. Time bi se istaknule
posebnosti koje ova regija nosi te uskladile s preferencijama posjetitelja. S obzirom na
potražnju, ponudu i potencijal za razvoj ekoturizma i kreativnog turizma, otvara se
izvanredna prilika za unapređeni kulturni razvoj i širenje arheološkog turizma. Ovo bi
uključivalo raznolike interaktivne sadržaje i aktivnosti namijenjene kako turistima tako i
lokalnom stanovništvu.
Prikazani su glavni dijelovi teorijskog i empirijskog dijela istraživanja, a tu se sa
sigurnošću može potvrditi da su ispitanici u velikoj mjeri doprinijeli vrijednosti i
kvaliteti rada. Njihova suradnja omogućila je stvarno sagledavanje stanja u kulturnom i
arheološkom području ovog regija. Uz pomoć analiziranih intervjua, predloženi su
turistički proizvodi kao što su KulArh doživljaj regije, Cultural bike adventures i Digital
view s naglaskom na kulturno-arheološkim doživljajima namijenjenim različitim
segmentima turista. Upravo predloženi turistički proizvodi pokazuju simbiozu kulture,
arheologije i turizma koji na održiv, odgovoran, edukativan i informativan način
interpretiraju kulturno-arheološko blago Trebinjsko-fočanske regije. Ovo područje,
koje obuhvaća više od 60% povijesnog blaga, trebalo bi posebno naglašavati
jedinstvenost povijesnih lokaliteta i spomenika. Međutim, aktualne vijesti i istraživanja
sugeriraju da trenutno postignuti napori nisu dovoljni i da je potrebno još mnogo raditi
kako se dostigla zadovoljavajuća razina u očuvanju i promociji ovog bogatstva.
Kako bi se dodatno unaprijedio i promovirao turizam, odgovoreno je i na istraživačka
pitanja, kojima se željelo saznati i utvrditi sljedeće: prvim istraživačkim pitanjem
fokusiralo se na značajnost i ulogu arheoloških lokaliteta za područje i njihovu bitnost
za turizam regije. Drugo istraživačko pitanje usmjeravalo se na identifikaciju mjera
potrebnih za stvaranje visokokvalitetne turističke ponude koja bi isto tako olakšala
njezinu identifikaciju, promociju na tržištu i prodaju. Trećim istraživačkim pitanjem
željelo se saznati koji je to glavni čimbenik za kvalitetan turistički proizvod koji bi
stvorio simbiozu kulture i arheologije na održiv i odgovoran način. Četvrto istraživačko
58

pitanje bilo je krucijalno i naglasak stavljalo na opstanak i održavanje povijesnih
lokaliteta kako bi zadržali svoj neoštećen oblik, a u općem su interesu društva.
Veliki broj domaćih i stranih turista zainteresiran je za posjećivanje i spoznaju povijesti i
kulture, ne samo ove regije, nego i cijele države. Iz osobnih iskustava i zaključenih
istraživanja, najveće zanimanje za ova nalazišta ima starija populacija (seniori),
obiteljske skupine i veliki broj znanstvenika i studenata koji se bave ovim poljem.
Potrebno je sve to prilagoditi određenom profilu posjetitelja, te zadovoljiti njihova
očekivanja. Stvaranjem boljih uvjeta za turističke programe i aktivnosti privukao bi se
veći broj potrošača koji žele doći i odmoriti se. Potrebna je svjesnost i o samom
provođenju (na)mjera jer je za njih potrebno dulje vremensko razdoblje, suradnja na
duge staze, te zasigurno i kvalitetni indikatori za unaprjeđenje turizma destinacije.
Također, s obzirom na spomenute prioritete, na državnoj ravni treba tražiti mogućnosti
za poboljšanje i unaprjeđenje turističke infrastrukture i dodatnih projekata, što nije
jednostavno jer su potrebna velika financijska ulaganja i razne suglasnosti vlasti i
lokalnih ljudi. Kulturno bogatstvo ove regije postupno propada i samim tim se ne može
povratiti u prvobitno stanje ukoliko ga se adekvatno ne čuva i ne štiti.
Pored privlačenja turista, brojnih ulaganja i očuvanja, ovim diplomskim radom
namjerava se promovirati ovo područje kao poslovna, kongresna, kupovna i
konkurentska destinacija, kao i podržati sudjelovanje ključnih aktera koji istinski vide
mogućnosti i onih koji u pozitivnom smjeru mogu utjecati na poboljšanje turizma ove
regije. Zahvaljujući teorijskim istraživanjima, SWOT analizi, provedenim razgovorima s
ispitanicima te novim idejama za turističke proizvode, diplomski rad je uspješno
dovršen i obuhvaća područja kojima se intenzivno i detaljno bavilo proteklih mjeseci.
Ova tematika je izuzetno važna i zanimljiva za istraživanje jer nam omogućuje
razmatranje budućih napora, sudjelovanje i osobno angažiranje u trenutnim
projektima te doprinos vlastitom utjecaju na ovu rastuću turističku aktivnost, koja je do
sada bila potpuna nepoznanica na ovim prostorima. Vrijednim radom, idejama i
revitalizacijom mogu se stvoriti nove turističke ponude vezane za tematiku istraživanja
kao i nove promotivne priče za samu destinaciju koja ima mnogo toga bogatog, a
premalo iskorištenog.

59

9 LITERATURA I IZVORI
Afkhami, B. (2021). Archaeological tourism; characteristics and functions. Journal of
historical archaeology & anthropological sciences, 6(2), 57-60.

Agroklub.ba. (2019). Osamdeset izlagača na „Danima bilećkih proizvoda i
stvaralaštva“.
Preuzeto
sa
https://www.agroklub.ba/sajmovi-
dogadjanja/osamdeset-izlagaca-na-danima-bileckih-proizvoda-i-
stvaralastva/51792/, 27. 8. 2023.

Archaeological.org. (b. d.). A guide to best practices for archaeological tourism.
Preuzeto sa https://www.archaeological.org/pdfs/AIATourismGuidelines.pdf, 12.
2. 2023.

Aswita, D., Apriana, E., Herlina, Samuda, S. i Abubakar. (2023). Ethno eco-tourism:
utilizing nature and culture for more sustainable tourism development. Sociology
and anthropology, 11(1), 12-20.

Bansal, S. P. i Gautam, P. (2007). Sustainable tourism development: a Himalayan
experience. (1st Ed.). Shimla: Indus publishing company.

Baram U. (2008). Encyclopedia of archaeology: tourism and archaeology. New York:
Academic Press.

Bexell, M. i Jönsson, K. (2021). The politics of sustainable development goals:
legitimacy, responsibility and accountability. London i New York: Routledge.

Bogataj, J., Hazler, V., Koželj, Z. i Kropej, M. (2005). Nesnovna kulturna dediščina.
Ljubljana: Zavod za varstvo kulturne dediščine Slovenije.

Bouchenaki, M. (2003). The interdependency of the tangible and intagible cultural
heritage. Place, memory, meaning: preserving intangible values in monuments
and sites. Victoria Falls, Zimbabve: ICOMOS.

Buckland, M. K. (2013). Cultural Heritage (Patrimony): An introduction. V  M. Willer, A.
J. Gilliland i M. Tomić (ur.), Records, archives and memory: selected papers from
the conference and school on records, archives and memory studies, (str. 11-25).
Zadar: University of Zadar.

Camilleri, M. A. (2016). Responsible tourism that creates shared value among
stakeholders. Tourism planning and development, 13(2), 219-235.

Caruana, R., Glozer, S., Crane, A., i McCabe, S. (2014). Tourists’ accounts of responsible
tourism. Annals of tourism research, 46(1), 115-129.

60

Chukwuere, J. (2021). Theoretical and conceptual framework: A critical part of
information systems research process and writing. RIGEO, 11(9), 2678-2683.

Cifrić, I. i Trako Poljak, T. (2014). Baština čovječanstva – održanje, korištenje i stvaranje.
God. Titius, 6(7), 25-36.

Clark, W.C. i Dickson, N.M. (2003). Sustainability science: The emerging research
program. Proceedings of the National Academy of Sciences in the United States of
America (PNAS), 100(14), 8059-8061.

Cohen, L., Manion, L. i Morrison, K. (2007). Research Methods in Education. (6th Ed.).
London and New York: Routledge.

Daniels, B. (2022). Protecting cultural heritage during conflict. Preuzeto sa
https://gjia.georgetown.edu/2022/05/09/protecting-cultural-heritage-during-
conflict/, 21. 7. 2023.

Debicka, O. i Oniszczuk-Jastrzabek, A. (2014). Responsible tourism in Poland. Rijeka:
University of Rijeka, Faculty of Tourism and Hospitality Management.
Dražić, G. (2020). Održivi turizam. (1st Ed.). Beograd: Univerzitet Singidunum.

Dupeyras, A. (2009). The impact of culture on tourism. Paris: OECD.

Federalno ministarstvo okoliša i turizma. (2022). Strategija razvoja turizma federacije
Bosne
i
Hercegovine
2022-2027.
Preuzeto
sa
https://www.fmoit.gov.ba/upload/file/2020/Kabinet%202020/NACRT%20-
%20FBIH%20STRATEGIJA%20RAZVOJA%20TURIZMA%202022-
2027%20BHS(1)(1).pdf, 23. 4. 2023.

Ford, A i Acott, T. (2015). Resposible tourism. A guide for tourism and sustainability in
small-scale fisheries and agri-food. London: University of Greenwich.

Gacko-rs.info. (2022). Najava: Manifestacija »Dani košute« u Gacku. Preuzeto sa
https://gacko-rs.info/najava-manifestacija-dani-kosute-u-gacku-3/, 27. 8. 2023.
Gantait, A. (2022). Responsible tourism: The mantra for sustainable tourism
development. The literature times, 1(3), 18-20.

Giraudo, R. F. (2011). Intangible heritage and tourism development at the Tsodilo
world heritage site. (Doktorska disertacija). University of California, Berkeley.

Gonza, N. i Hus, V. (2016). Nekateri načini poučevanja kulturne dediščine na primarni
stopnji izobraževanja. Educa: strokovna revija za področje varstva, vzgoje in
izobraževanja predšolskih otrok in otrok na razredni stopnji osnovne šole,
25(5/6), 69-73.

Gonzalez-Ruibal, A. (2014). Archaeology of the contemporary past. New York: Springer.
61

Goodwin, H., i Francis, J. (2003). Ethical and responsible tourism: Consumer trends in
the UK. Journal of Vacation Marketing, 9(3), 271–284.

Gotrebinje.com. (b. d.a). O Trebinju. Preuzeto sa https://gotrebinje.com/sr/o-trebinju/,
14. 2. 2023.

Gotrebinje.com.
(b.
d.b).
Perovića
(Arslanagića)
most.
Preuzeto
sa
https://gotrebinje.com/sr/destinations/perovica-arslanagica-most/, 1. 5. 2023.

Gotrebinje.com.
(b.
d.c).
Stari
grad
Mičevac.
Preuzeto
sa
https://gotrebinje.com/sr/destinations/stari-grad-micevac/, 13. 9. 2023.

Goundar, S. (2012). Research methodology and research method. Wellington: Victoria
University of Wellington.

Gredičak, T. (2008). Kulturna baština i gospodarski razvitak Republike Hrvatske.
Ekonomski pregled, 59(3/4), 196-218.

Griffee, D. T. (2005). Research tips: Interview data collection. Journal of developmental
education, 28(3), 1-37.

Grofelnik, H. (2019). Je li održivi razvoj turizma ostvariv? Geografski horizont, 65 (1),
21-34.

Gürel, E i Tat, M. (2017). SWOT analysis: A theoretical view. Journal of International
Social Research, 10(51), 994-1006.

Harris, P. R., Moran, R. T. i Moran, S. V. (2004). Managing cultural differences: Global
leadership strategies for the twenty-first century. (6th Ed.). Amsterdam: Elsevier
Butterworth-Heinemann.

Herceg, N. (2013). Okoliš i održivi razvoj. Zagreb: Synopsis d.o.o.

Hercegovački arheološki portal. (2013). Gradinsko naselje Gat. Preuzeto sa
https://arheohercegovina.com/2013/09/25/gradina-gat/#more-275, 1. 5. 2023.

Hidalgo-Tan, N. i Pokrajen, S. (2019). Perspectives on sustainability and tourism
management at archaeological and heritage sites. Thailand: SEAMEO SPAFA,
Regional centre for archaeology and Fine Arts.

Horn, P. (b. d.). Foundations and characteristics of culture. Culture, civilization and
human society, 1(1), 1-21.

Husbands, W. i L. C. Harrison (1996). Practicing responsible tourism: Understanding
tourism today to prepare for tomorrow. New York: John Wiley.
62

Iks-portal.info. (2021). Hercegovački sir iz mijeha na preliminarnom UNESCO-vom
popisu
nematerijalne
baštine.
Preuzeto
sa
https://iks-
portal.info/informacije/bosna-i-hercegovina/item/15474-hercegovacki-sir-iz-
mijeha-na-preliminarnom-unesco-vom-popisu-nematerijalne-bastine.html, 27. 8.
2023.
Investintrebinje.com. (2017). Investment conference »Invest in Trebinje« Republika
Srpska,
BiH.
Tourist
potentials
of
Trebinje
city.
Preuzeto
sa
https://www.investintrebinje.com/wp-content/uploads/2019/03/III-Tourism.pdf,
4. 4. 2023.

Jurinčič, I. (2009). Nosilna zmogljivost Slovenske Istre za turizem. Portorož: UP FTŠ
Turistica in Javna agencija za knjigo RS.

Kordeš, U. i Smrdu, M. (2015). Osnove kvalitativnega raziskovanja. Koper: Založba
Univerze na Primorskem.

Koščak, M.,  O’Rourke, T. i Crowe-Delaney, L.  (2019). Ethical and responsible tourism:
Managing sustainability in local tourism destinations. (1st Ed.). London:
Routledge.

Kilipiris, F., i Zardava, S. (2012). Developing sustainable tourism in a changing
environment: Issues for the tourism enterprises (travel agencies and hospitality
enterprises). Procedia - Social and Behavioral Sciences, 44(1), 44–52.
Krivošejev, V. (2014). Upravljanje baštinom i održivi turizam. Beograd – Valjevo:
Narodni muzej Valjevo i Artis centar.

Kumar, A. (2017). Cultural and heritage tourism: A tool for sustainable development.
Global journal of commerce and management perspective, 6(6), 56-59.

Kumar Das, M. (2017). Cultural heritage management. Bhubaneswar: Directorat of
distance and continuing education, Utkal University.

Linaki, E. (2018). The definition of intagible and tangible cultural assets in digital
technology. Journal „sustainable development, culture, traditions“, 1b(3), 1-38

Louise, H. (2021). The culture: characteristics and its elements. Global journal of
sociology and anthropology, 10(3), 1-2.

MacDonald, S. i Headlam, N. (2009). Research methods handbook: Introductory guide
to research methods for social research. Manchester: CLES.

Marinello, S., Butturi, M. A., Gamberini, R. i Martini, U. (2021). Indicators for
sustainable touristic destinations: a critical review. Journal of environmental
planning and management, 66(1), 1-30.

63

Mathew, P. W. i Sreejesh, S. (2016). Impact of responsible tourism on destination
sustainability and quality of life of community in tourism destinations. Journal of
hospitality and tourism management, 31(1), 83-89.

Matthew B. M. i Huberman, M. A. (1994). Qualitative Data Analysis. (2nd Ed.).
Thousand Oaks, California: Sage

McKercher, B. i du Cros, H. (2002). Cultural tourism: The partnership between tourism
and cultural heritage management. New York: The Haworth Press.

Metelko, U. (2014). Družbeno odgovorni sonaravni turizem v Sloveniji. Revija za
univerzalno odličnost, 3(2), 77-86.

Mihalič, T. (2016). Sustainable-responsible tourism discourse-towards ‘responsustable’
tourism. Journal of cleaner production, 111(B),  461-470.

Milović, R. (2020). Stara Hercegovina i stari običaji: „Lile“ osvetljavale Čajniče. Preuzeto
sa
https://www.novosti.rs/republika-srpska/vesti/902037/stara-hercegovina-
stari-obicaji-lile-osvetljavale-cajnice, 28. 8. 2023.

Milunović, D. (2022). Tourism 2022: Statistical bulletin. Banja Luka: Republika Srpska
Institute of Statistics.

Miljević-Đajić, M. (2019). Rimski lokalitet Panik danas se nalazi na dnu Bilećkog jezera.
Preuzeto sa https://sveoarheologiji.com/rimski-lokalitet-panik-na-dnu-bileckog-
jezera/, 1. 5. 2023.

Mitcham, J., Tsering, C. i Jus, N. (2023). A world in motion: Shifting consumer travel
trends in 2022 and beyond. United Kingdom: WTTC and Deloitte.

Mlekuž Vrhovnik, D. (2019). Arheološka dediščina v 21. stoletju: priložnosti in izzivi.
Arheo, 36(1), 7-46.

Mojahercegovina. (2017). Povlačenje Bilećkog jezera otkrilo nekadašnje naselje.
Preuzeto sa https://mojahercegovina.com/povlacenje-bileckog-jezera-otkrilo-
nekadasnje-naselje-foto/, 15. 7. 2023.

Mondo.
(2018).
Blago
u
Srpskoj
nema
ko
da
kopa.
Preuzeto
sa
https://mondo.ba/Info/Drustvo/a805432/Arheologija-u-Republici-Srpskoj.html,
6. 2. 2023.

Mousavi, S. S., Doratli, N., Mousavi, S. N. i Moradiahari, F. (2016). Defining cultural
tourism. London: CASD.

Nash, S. E. (2005). The history of archaeology. Archaeology, 1(1), 2-5.

64

Nikočević, L. (2014). Zvončari i njihovi odjeci. Novi Vinodolski: Naklada Kvarner;
Zagreb: Institut za etnologiju i folkloristiku; Pazin: Etnografski muzej Istre.

Opstinafoca.rs.ba. (b. d.). Foča: Kulturno-povijesno naslijeđe-Sat kula. Preuzeto sa
https://www.opstinafoca.rs.ba/kulturno-istorijsko-naslijee/, 12. 9. 2023.

Palazzo, M., Gigauri, I., Clementina Panait, M. i Apost, S. A. (2022). Sustainable tourism
issues in european countries during the global pandemic crisis. Sustainability,
14(7), 3844.

Pančić Kombol, T. (2006). Kulturno naslijeđe i turizam. Radovi Zavoda za znanstveni rad
Varaždin, 16(17), 211-226.

Pavlakovič, B., Čeligoj, V., Ožbolt, Z. i Koščak, M. (ur.) (2019). Razvojni program za
trajnostni razvoj krajev območja mesta Čabar v Gorskem kotarju, II. Faza.
Maribor: Univerzitetna založba Univerze v Mariboru.

Podovac, M. i Tončev, M. J. (2015). Kompleksnost turističkog proizvoda kao faktor
konkurentnosti banjskih destinacija. Vrnjačka Banja: Univerzitet u Kragujevcu,
Fakultet za hotelijerstvo i turizam; Beograd: Univerzitet Singidunum Beograd.

Poon, A. (1993). Tourism, technology and competitive strategies. New York: CABI.

Prebensen, N. K., Chen, J. S. i Uysal, M. (2018). Creating exprience value in tourism.
(2nd Ed.). Wallingford, UK: CABI.

Prezioso, M., Dorazio, A. i Pigliucci, M. (2020). Synergetic relations between cultural
heritage and tourism as driver for territorial development: ESPON evidence.
Luxembourg: ESPON EGTC.

Prott, l. V. i O'Keefe, P. J. (1992). ‘Cultural heritage’ or ‘cultural property’? International
journal of cultural property, 1(2), 307-320.

Rao, A i Saksena, S. (2020). Integrating archaeological tourism and ecotourism:
Experiences from Egypt and India. PalArch’s journal of archaeology of Egypt/
Egyptology, 17(9), 3452-3464.

Ratković Aydemir, D. L., Jagić Boljat, I., Smrekar, A. i Draženović, M. (2020). Priročnik za
interpretacijo dediščine. Ljubljana: ZRC SAZU, Geografski inštitut Antona Melika.

Razvojna agencija Eda. (2008). Strategija razvoja opštine Trebinje 2009-2017. Preuzeto
sa
https://dokumen.tips/documents/strategija-razvoja-opstine-trebinje-2009-
2017-godine.html?page=1, 23. 4. 2023.

Renfrew, C. i Bahn, P. (2008). Archaeology: Theories, methods and practice. (5th Ed.).
New York: Thames and Hudson.

65

Republic
of
Srpska.
(b.
d.).
Nevesinjska
olimpijada.
Preuzeto
sa
https://turizamrs.org/en/nevesinjska-olimpijada-2/, 25. 5. 2023.

Reliefweb. (2002). Bosnia and Herzegovina: Administrative Boundaries. Preuzeto sa
https://reliefweb.int/map/bosnia-and-herzegovina/bosnia-and-herzegovina-
administrative-boundaries, 8. 5. 2023.

Richards, G. (1999). European cultural tourism: Patterns and prospects. Amsterdam:
Boekman Foundation.

Richards, G. (2018). Cultural tourism: A review of recent research and trends. Journal
of hospitality and tourism management, 36(1), 12-21.

Richards, G. (2021). Rethinking cultural tourism: Cultural tourism as a dynamic social
practice (Chapter 1). Cheltenham, UK: Edward Elgar.

Robb, J. G. (1998). Tourism and legends: Archaeology of heritage. Annals of tourism
research, 25(3), 579-596.

Rohrscheidt, A. M. V. (2008). Cultural tourism: Concerning the definition. Turystyca
Kulturowa, 1(1), 46–62.

Romelić, J. (2005). Savremene tendencije u turizmu, hotelijerstvu i gastronomiji 2005.
Turizam, 9(1), 15.

Saldaña, J. (2009). The coding manual for qualitative researchers. London: SAGE.

Sajjad Kabir, S. M. (2016). Basic guidelines for research: An introductory approach for
all disciplines. (1st Ed.). Bangladesh: Book Zone Publication.

Sedmak, G. i Peštek, A. (2015). Strateški aspekti upravljanja turističke destinacije.
Sarajevo: Ekonomski fakultet u Sarajevu; Koper: Univerza na Primorskem.

Silverman, D. (2001). Interpreting qualitative data: Methods for analysing talk, text and
interaction. London: Sage

Singh, J. (2011). Responsible tourism. (3rd Ed.). South Africa: BOJANALA.

Slovenia. info. (2016). Persone ciljnih skupin slovenskega turizma. Preuzeto sa
https://www.slovenia.info/uploads/dokumenti/raziskave/sto157_persone_ciljni
h_skupin_slo_turizma.pdf, 15. 7. 2023.

Spasić, I. (2020). Informativno i performativno u polustrukturisanom intervjuu: Primer
studije teritorijalnog kapitala u Srbiji. Sociologija, 62(1), 83-104.

Spenceley, A. i Rylance, A. (2016). The responsible tourist. (1st Ed.). Johannesburg:
STAND.
66

State, O. i Bulin, D. (2016). Aspects of responsible tourism ? A quantitative approach.
The amfiteatru economic journal, 18(10), 781-797.

Stirling, A. J. (2001). Thematic networks: An analytic tool for qualitative research.
Qualitative Research, 1(3), 385–405.

Stoica, D. G., Andreiana, V. A., Duica, M. C., i Stefan, M. C. (2022). Perspectives for the
development of sustainable cultural tourism. Sustainability, 14(9), 5678.

Sullivan, S. i Mackay, R. (2012). Archaeological sites: Conservation and management.
Los Angeles: Getty Conservation Institute.

Šošić Klindžić, R. (2019). Uvod u teorijsku arheologiju – stvaraoci i pravci u 20.stoljeću.
Zagreb: Filozofski fakultet u Zagrebu.

Štimac, L. (2018). Održivi turizam. (Magistarski rad). Sveučilište Jurja Dobrile, fakultet
ekonomije i turizma „Dr. Mijo Mirković”, Pula.

Talu, V., Cecchini, A. i Beretić, N. (2021). Emergency-proof tourism: The heritage of
industrial archaeology in internal areas as a potential for a sustainable tourism.
Sustainability, 13(7), 3911.

Tay, K. X., Chan, J. K. L., Vogt, C. A., i Mohamed, B. (2016). Comprehending the
responsible tourism practices through principles of sustainability: A case of
Kinabalu Park. Tourism Management Perspectives, 18(1), 34–41.
Treasure quest. (b. d.). Archaeological site of Rataje in Miljevina. Preuzeto sa
https://otkrivam.com/?p=56&l=2&c=2&id=412&ltr=1, 1. 5. 2023.

Turistička organizacija Foča. (b. d.). Spomen kompleks Bitke na Sutjesci. Preuzeto sa
https://focaravajuce.org/sr/2019/04/18/ostali-istorijski-objekti/, 1. 5. 2023.

Turistička organizacija Kalinovik. (b. d. a). Kulturno-istorijsko naslijeđe: Austrougarska
tvrđava Gradina. Preuzeto sa https://took.ba/unesco/, 1. 5. 2023.

Turistička organizacija Kalinovik. (b. d. b). Nekropola stećaka Čengića bara. Preuzeto sa
https://took.ba/unesco/, 25. 5. 2023.

Turistička organizacija Kalinovik. (b. d. c). Manifestacije: Tradicija. Preuzeto sa
https://took.ba/manifestacije/, 28. 8. 2023.

United Nations Environment Programme (UNEP) i World Trade Organization (WTO).
(2005). Making tourism more sustainable: A guide for policy makers. Paris: UNEP,
Division of technology, industry and economics; Capitán Haya, Spain: WTO.

UNWTO. (2017). Tourism and culture: About cultural tourism. Preuzeto sa
https://www.unwto.org/tourism-and-culture, 13. 4. 2023.
67

UNWTO
(2020).
Global
code
of
ethics
for
tourism.
Preuzeto
sa
https://www.unwto.org/global-code-of-ethics-for-tourism, 9. 2. 3023.

UNWTO. (2021). Tourism and COVID-19 – unprecedented economic impacts. Preuzeto
sa
https://www.unwto.org/tourism-and-covid-19-unprecedented-economic-
impacts#:~:text=Tourism%20is%20one%20of%20the%20sectors%20most%20aff
ected%20by%20the,to%20%241.2%20trillion%20in%202020, 7. 4. 2023.

United Nations. (2022). The sustainable development goals report 2022. New York: UN.

Upoznaj
Srpsku.
(b.
d.).
Manastir
u
Čajniču.
Preuzeto
sa
http://www.upoznajsrpsku.com/index.php?language=SR&charset=latin&page=2
39#, 12. 9. 2023.

Visit BiH. (2019). Kameni most u nevesinjskom selu Bratač: Ovčiji brod, remek-djelo
nepoznatog
graditelja.
Preuzeto
sa
https://visitbih.ba/kameni-most-u-
nevesinjskom-selu-bratac-ovciji-brod-remek-djelo-nepoznatog-graditelja/, 1. 5.
2023.

Višegradlive. (2019). Goraždanska štamparija: 500 godina dio srpskog kulturnog
nasljeđa. Preuzeto sa https://www.visegradlive.com/gorazdanska-stamparija-
500-godina-dio-srpskog-kulturnog-nasljeda/, 1. 5. 2023.

Vodeb, K. (ur.) (2014). Trajnostni razvoj turističnih destinacij alpsko-jadranskega
prostora. Koper: Založba Univerze na Primorskem.

Vu Hoang, K. (2021). The benefits of preserving and promoting cultural heritage values
for the sustainable development of the country. E3S Web of Conferences,
234(76), 2-7.

Walker, C. i Carr, N. (2013). Tourism and archaeology: Sustainable meeting grounds.
New York: Routledge.

Weaver, D. B. (2012). Organic, incremental and induced paths to sustainable mass
tourism convergence. Tourism management, 33(5), 1030-1037.

Weeden, C. (2014). Responsible tourist behaviour. New York: Routledge.
WTO. (2012). Tourism and intangible cultural heritage. Madrid: UNWTO.
Yazdi, S. K. (2012). Sustainable tourism. American international journal of social
science, 1(1), 1-56.

Zabukovec Baruca, P. (2020). Z odgovornostjo do družbenih sprememb v smeri
trajnostno odgovornega turizma. Koper: Univerza na Primorskem.

68

10 PRILOZI
Prilog 1: Okvirni itinerarij (katalog) prvog prijedloga produkta ......................................
69
Prilog 2: Okvirni itinerarij (katalog) drugog prijedloga produkta  ...................................
70
Prilog 3: Okvirni itinerarij (katalog) trećeg prijedloga produkta .....................................
71

69

 PRILOG 1: Okvirni itinerarij (katalog) prvog prijedloga produkta

70

PRILOG 2: Okvirni itinerarij (katalog) drugog prijedloga produkta

71

PRILOG 3: Okvirni itinerarij (katalog) trećeg prijedloga produkta