	Иван Мицо бил извикан от Мала Азия, бил оженен за дъщерята на византийскйя император Михаил VIII Палеолог И Провъзгласен за български цар. Той си прикачил и фамилното име Асен, за да може да се възползува от обаянието на дядо си Иван Асен II пред българския народ. В България била изпратена византийска войска, която трябвало да помогне на новия претендент да се възкачи на търновския престол. Наред с това чрез щедри подаръци и заплахи византийското правителство се опитало да привлече на Страната на Иван Мицо Асен и българското болярство. Най-сетне в Търново били изпратени византийски агенти, които имали за задача да подготвят приемането на Иван Асен и да предадат на императора царица Мария, вдовицата на цар Константин Асен. Положението на обсадените в Търново царица Мария и болярите не било никак леко. Дълго време те се опитвали да се споразумеят с византийското правителство за съвместна борба против въстаниците, но всичките им опити в това отношение завършвали безуспешно. Императорските пратеници виждали безнадеждното им положение и искали тяхната безусловна капитулация. А преговори с въстаниците, царицата и болярите нито смятали за възможни, нито искали и да чуят — те държели власт, на която въстаналите селяни били смъртни врагове, И все пак пред двете злини царица Мария и търновските боляри Предпочели преговори с въстаниците. На Ивайло било предложено да влезе в Търново, да се ожени за царицата и да стане български цар. Това предложение царицата и болярите направили, от една страна, защото не били в състояние повече да издържат на обсадата на въстаническата армия, и, от друга — защото искали да използуват въстаниците за отбиване настъплението на византийските войски. Най-сетне споразумението с въстаниците давало възможност на болярите да запазят временно властта, да печелят време и да кроят нови планове за връщане ма старото положение.