	При разработването на доктрината за йога с нейните добре балансирани акценти върху _карма_, _бхакти_ и _джняна_ _Гита_ започва с предварителната подготовка на ума, което нарича _будхи-йога_. Забележително е наистина, че едно теистично евангелие, каквото е _Гита_, отдава такова значение на интелекта и неговото правилно развитие. В много религии на интелекта се гледа подозрително и се поощрява безкритичното приемане на неща, които не издържат теста на разума. Резултатът е, че много хора, които са критични във всички други неща, са безкритични по отношение на религията. Има, разбира се, истини, които се намират отвъд границите на разума. Но има и твърде много, които са в неговия обсег и едно пренаблягане на вярата за сметка на разума често води до необуздано суеверие. _Гита_ не споделя такава позиция. Следвайки _Упанишадите_, тя отрежда на будхи много високо място в своя анализ на човешката личност, като го поставя непосредствено след Атман в човека, след чисто духовното начало. Затова нито _карма_ е неосветено от разума действие, нито _бхакти_ — небалансирана емоция.