	— Това не е точно една десета от числото, Робин — обясни Алберт. — Ако преброиш, ще видиш, че на дъното сега има 184 точки. Ще продължа по-нататък. — Централната фигура отново промени цвета си, стана в жълто. — Обърни внимание на горната фигура. Загледах внимателно и видях, че първата точка стана оранжева, а третата жълта. После централната фигура се завъртя около вертикалната си ос и избълва триизмерна колона от спирали. Алберт каза: — Сега в централната фигура имаме общо 137 на куб точки. Оттук нататък — обясни той деликатно, — е малко скучно за гледане. Ще го мина набързо. — Така и направи; наоколо летяха фигурите от точки, изолираха се, цветовете се променяха от жълто до авокадо, от авокадо до зелено, от зелено до белезникаво, от белезникаво до синьо и така два пъти с всички цветове от спектъра. — Сега виждаш ли какво имаме? Три числа, Робин. 137 в центъра. 1840 в дъното. 137 на осемнайсета степен, което е приблизително равно на 10 на трийсет и осма степен на върха. Или, подред, три безразмени числа: константа на фината структура, отношението протон-електрон и числото на елементарните частици във Вселената. Робин, ти току-що изкара един кратък курс по теория на елементарните частици, изнесен от хичиянски учител!