	Движението на заемния капитал, при колебанието на лихвения процент, протича в посока, обратна на движението на промишления капитал. При прекратяване на кредита настъпва криза, чиято действителна причина е разширяването на операциите „отвъд пределите на обществената потребност“. Голяма част от операциите са фалшиви и спекулативни. Обезценяването на ценните книжа не засяга действителния капитал. „Натрупването на паричния капитал може да бъде постигнато без всякакво действително натрупване, с помощта на технически средства…“. „Докато _общественият характер_ на пазара се проявява като _парична форма на съществуване_ на стоките, т.е. като нещо, съществуващо вън от действителното производство…, паричните кризи са неизбежни“. Кредитната система предлага монопол на частни лица върху обществените средства за производство [16].