Dansk fonologi
Danska är ett indoeuropeiskt östnordiskt språk och är nära besläktat med svenska och norska, och på längre håll med isländska och färöiska. Dansk fonologi är mycket mer komplicerad än vad motsvarande språknivå i andra germanska språk är. Till exempel har danska den så kallade støden för att urskilja ord som är lika men betyder olika saker.

Konsonanter 
Riksdanskan har 21 konsonanter:

Danska allofoner delas upp i 15 konsonantfonem, , varav  har olika uttal i olika stavelseansatser och stavelsekoder.

 förekommer endast när  är tillsammans med  och . När  inte förekommer efter dessa fonem, kan inte  förekomma på något annat sätt. 

När  följs av  blir detta , till och med när  följs av  uttalas detta som . Fast i enstaka ord kan detta till och med uttalas som .

När  är tonlösa och aspirerade i stavelseansats blir dessa som , och i tonande och aspirerade blir de som  (kan dock också uttalas som ).

 är tonlösa i stavelseansatser: . I stavelsekoda  och ibland  är öppna: .  blir  efter främre vokaler,  och  efter i och u.

 kan ha viss friktion, men är vanligast uttalade som mjuka approximanter;

Vokaler 
Modern standarddanska har cirka 20 olika vokalljud. Dessa vokaler visas här nedan i en smal transkription. 

Fonologi
Fonologi efter språk
Danska är ett indoeuropeiskt östnordiskt språk och är nära besläktat med svenska och norska , och på längre håll med isländska och färöiska . Dansk fonologi är mycket mer komplicerad än vad motsvarande språknivå i andra germanska språk är . Till exempel har danska den så kallade støden för att urskilja ord som är lika men betyder olika saker . Konsonanter Riksdanskan harkonsonanter : Danska allofoner delas upp ikonsonantfonem , , varav har olika uttal i olika stavelseansatser och stavelsekoder . förekommer endast när är tillsammans med och \ . När inte förekommer efter dessa fonem , kan inte förekomma på något annat sätt . När följs av blir detta , till och med när följs av uttalas detta som \. Fast i enstaka ord kan detta till och med uttalas som \. När är tonlösa och aspirerade i stavelseansats blir dessa som , och i tonande och aspirerade blir de som ( kan dock också uttalas som ) . är tonlösa i stavelseansatser :\ . I stavelsekoda och ibland är öppna:\. blir efter främre vokaler , och efter i och u. kan ha viss friktion , men är vanligast uttalade som mjuka approximanter ; Vokaler Modern standarddanska har cirkaolika vokalljud . Dessa vokaler visas här nedan i en smal transkription . Fonologi Fonologi efter språk