Ängssandbi
Ängssandbi (Andrena bicolor) är en art i insektsordningen steklar som tillhör överfamiljen bin och familjen grävbin.

Beskrivning 
Arten är tämligen liten med en kroppslängd av 9 till 10 mm. Honan har kort, svart päls i ansiktet, rödbrun päls på mellankroppens översida, tunn, ljus päls mellan bakkroppens segment, gulbruna ben och är i övrigt svart. Hanen är mer dunkelt färgad, men har samma svarta päls i ansiktet.

Ekologi 
Arten finns i många olika naturtyper, som kalkängar och gles skog. Den kan ha två generationer årligen, tidig mars till maj eller juni, och juni till sent i augusti. Den andra generationen är dock sällsynt. Biet besöker ett flertal blommande växter, den första generationen främst tysk fingerört, engelsk klockhyacint, pestskråp, smörblommor, narcisser, tusensköna, maskrosor, teveronika, trubbhagtorn, kabbleka, senap, vivor och videväxter, medan sommargenerationen flyger till arter som björnbär, smörblommor, rotfibbla, vivor, nävor, klintar, lindar, älggräs, senap, rosor, tistlar och  dunörter. Bona är i regel enstaka, ej i kolonier, och kan bli mycket djupa (över en meter). Ängssandbiet övervintrar som vuxen.

Arten parasiteras av gökbiet ängsgökbi (Nomada fabriciana) som lägger sina ägg i boet och stjäler larvernas näring. I undantagsfall kan den också angripas av inälvsparasiter som Stylops gwynanae.

Utbredning 
Ängssandbiet är mycket vanlig i västra Eurasien från Iberiska halvön och Korsika till Fennoskandien och österut via Israel och Iran till Sibirien. Den förekommer också i Nordafrika.

Referenser 

Bin
Ängssandbi ( Andrena bicolor ) är en art i insektsordningen steklar som tillhör överfamiljen bin och familjen grävbin . Beskrivning Arten är tämligen liten med en kroppslängd avtillmm . Honan har kort , svart päls i ansiktet , rödbrun päls på mellankroppens översida , tunn , ljus päls mellan bakkroppens segment , gulbruna ben och är i övrigt svart . Hanen är mer dunkelt färgad , men har samma svarta päls i ansiktet . Ekologi Arten finns i många olika naturtyper , som kalkängar och gles skog . Den kan ha två generationer årligen , tidig mars till maj eller juni , och juni till sent i augusti . Den andra generationen är dock sällsynt . Biet besöker ett flertal blommande växter , den första generationen främst tysk fingerört , engelsk klockhyacint , pestskråp , smörblommor , narcisser , tusensköna , maskrosor , teveronika , trubbhagtorn , kabbleka , senap , vivor och videväxter , medan sommargenerationen flyger till arter som björnbär , smörblommor , rotfibbla , vivor , nävor , klintar , lindar , älggräs , senap , rosor , tistlar och dunörter . Bona är i regel enstaka , ej i kolonier , och kan bli mycket djupa ( över en meter ) . Ängssandbiet övervintrar som vuxen . Arten parasiteras av gökbiet ängsgökbi ( Nomada fabriciana ) som lägger sina ägg i boet och stjäler larvernas näring . I undantagsfall kan den också angripas av inälvsparasiter som Stylops gwynanae . Utbredning Ängssandbiet är mycket vanlig i västra Eurasien från Iberiska halvön och Korsika till Fennoskandien och österut via Israel och Iran till Sibirien . Den förekommer också i Nordafrika . Referenser Bin