Rattus argentiventer
Rattus argentiventer är en däggdjursart som ingår i släktet råttor, och familjen råttdjur. IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig. Arten beskrevs först av Robinson och Cecil Boden Kloss 1916, och inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

I Vietnam ses gnagaren som en delikatess, vilket gör att en stor mängd råttkött exporteras från Kambodja

Utseende 

Denna råtta når en kroppslängd (huvud och bål) av 13,5 till 23 cm och en svanslängd av 15 till 21 cm. Vikten varierar mellan 50 och 240 gram. Den borstiga pälsen på ovansidan är orangebrun med några svarta fläckar. På undersidan är pälsen mörkgrå till silvervit och på bukens mitt finns ofta en mörk längsgående strimma. Hos unga individer förekommer vanligen orange päls framför öronen. De långa och smala fötterna är täckta av mörka hår.

Utbredning och habitat 

Arten förekommer i Sydostasien från norra Vietnam längs kusten till Malackahalvön, Borneo, Sumatra, Java och mindre öar i regionen. Rattus argentiventer introducerades av människan i Filippinerna, på Sulawesi och på öarna mellan Java och Timor. Som artens naturliga habitat antas fuktiga gräsmarker. Som kulturföljare hittas Rattus argentiventer främst i risodlingar och andra odlade regioner.

Ekologi 

Rattus argentiventer äter gröna växtdelar som gräs och stjälkar samt frön och några ryggradslösa djur som insekter, musslor och krabbor.

Individerna gräver underjordiska bon, till exempel i fördämningar mellan risfält. På dagen vilar de även gömda i halmstackar. Hanar och honor lever i stora flockar och etablerar en hierarki.

Ungarna av årets första kull föds vanligen när risplantorna blir stora. Vid andra kullen blir risplantorna mogna och den tredje kullen infaller efter skörden. Dräktigheten varar cirka tre veckor och sedan föds 5 till 7 ungar. I sällsynta fall har kullen 18 ungar. På Java fortplantade sig alla vuxna honor av den observerade population vad som orsakade en kraftig ökning av beståndet. Unga honor kan tidigast para sig efter 28 dagar när de väger 30 till 40 gram. Vanligen får de sin första kull med en vikt av 60 till 120 gram.

Rattus argentiventer som skadedjur 

Vanligen förstör arten 10 till 20 procent av årets risskörd i sitt utbredningsområde. I regioner där åkrarna odlas två eller tre gånger i följd kan andelen vara ännu större. Största skadan med upp till 50 procent förekommer i områden där råttan kan undfly bekämpning som i bergstrakter eller vid stora kanaler.

Källor

Externa länkar 

Råttor
argentiventer
Däggdjur i orientaliska regionen
Rattus argentiventer är en däggdjursart som ingår i släktet råttor , och familjen råttdjur . IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig . Arten beskrevs först av Robinson och Cecil Boden Kloss och inga underarter finns listade i Catalogue of Life . I Vietnam ses gnagaren som en delikatess , vilket gör att en stor mängd råttkött exporteras från Kambodja Utseende Denna råtta når en kroppslängd ( huvud och bål ) av5 tillcm och en svanslängd avtillcm . Vikten varierar mellanochgram . Den borstiga pälsen på ovansidan är orangebrun med några svarta fläckar . På undersidan är pälsen mörkgrå till silvervit och på bukens mitt finns ofta en mörk längsgående strimma . Hos unga individer förekommer vanligen orange päls framför öronen . De långa och smala fötterna är täckta av mörka hår . Utbredning och habitat Arten förekommer i Sydostasien från norra Vietnam längs kusten till Malackahalvön , Borneo , Sumatra , Java och mindre öar i regionen . Rattus argentiventer introducerades av människan i Filippinerna , på Sulawesi och på öarna mellan Java och Timor . Som artens naturliga habitat antas fuktiga gräsmarker . Som kulturföljare hittas Rattus argentiventer främst i risodlingar och andra odlade regioner . Ekologi Rattus argentiventer äter gröna växtdelar som gräs och stjälkar samt frön och några ryggradslösa djur som insekter , musslor och krabbor . Individerna gräver underjordiska bon , till exempel i fördämningar mellan risfält . På dagen vilar de även gömda i halmstackar . Hanar och honor lever i stora flockar och etablerar en hierarki . Ungarna av årets första kull föds vanligen när risplantorna blir stora . Vid andra kullen blir risplantorna mogna och den tredje kullen infaller efter skörden . Dräktigheten varar cirka tre veckor och sedan födstillungar . I sällsynta fall har kullenungar . På Java fortplantade sig alla vuxna honor av den observerade population vad som orsakade en kraftig ökning av beståndet . Unga honor kan tidigast para sig efterdagar när de vägertillgram . Vanligen får de sin första kull med en vikt avtillgram . Rattus argentiventer som skadedjur Vanligen förstör artentillprocent av årets risskörd i sitt utbredningsområde . I regioner där åkrarna odlas två eller tre gånger i följd kan andelen vara ännu större . Största skadan med upp tillprocent förekommer i områden där råttan kan undfly bekämpning som i bergstrakter eller vid stora kanaler . Källor Externa länkar Råttor argentiventer Däggdjur i orientaliska regionen