Första jagarflottiljen
Första jagarflottiljen (1. jaflj) eller 1. jagarflottiljen var ett ytstridsstridsförband inom svenska marinen som verkade i olika former åren 1956–1976. Förbandsledningen var förlagd i Berga örlogsbas i Haninge garnison vid Hårsfjärden.

Historik
Första jagarflottiljen sattes upp 1956 som ett krigsförband inom Kustflottan. Flottiljen utformades med erfarenheterna från kryssareskadern som grund. Marinens alltmer ansträngda ekonomi medgav inte att kryssarna kunde bibehållas efter 1950-talet. I stället prövades om landskapsjagare typ Halland bestyckade med sjömålsrobot till del kunde överta kryssarnas uppgift. Jagarflottiljen sattes upp som krigsförbandet 1958, och skulle bestå av tre-fyra landskapsjagare och sex torpedbåtar. Flottiljen skulle tillsammans med Andra jagarflottiljen utgöra Kustflottans operativa anfallsförband, och ersätta de tidigare eskadrarna som huvudstridsförband.

Efter avbeställningen 1958 av två nya landskapsjagare typ Halland, kom två landskapsjagare typ Hallandsklass och fyra landskapsjagare typ Östergötland tillsammans med tolv torpedbåtar typ Plejad att utgöra basen för två jagarflottiljer.

Med början av 1956 utprovades den nya flottiljtaktiken. Under 1950- och 1960-talen moderniserades successivt landskapsjagarna med förbättrade sensorer och vapensystem. Nya förbättrade yt- och luftspaningsradaranläggningar ersatte äldre och radarsignalspaningsmateriel infördes. Luftvärnsrobot 07 och sjömålsroboten 08 blev operativ under andra halvan av 60-talet. Till artilleripjäser av alla kalibrar infördes ammunition med så kallad zonrörsfunktion med förbättrad verkan mot luftmål. Slutligen infördes trådstyrda torpeder av ny typ.

Som ersättning för befintliga torpedbåtar typ Plejad projekterades och levererades 1966-68 den så kallade Spicaklassens torpedbåtar dimensionerade för operationer i NBC-kontaminerad stridsmiljö. Marinens ansträngda ekonomi begränsade dock serien till sex enheter.

I början av 1970-talet blev frågan om ersättning av Plejadklassens torpedbåtar akut. Vid Karlskronavarvet projekterades på grundval av den tidigare Spicaklassen den så kallade Norrköpingsklassens (Soica II) torpedbåtar vilka levererades i 12 exemplar 1972-76. 

Till följd av försvarsbesluten 1958, 1968 och 1972 upphörde helt möjligheten att ersätta jagarna antingen med nya jagare, fregatter eller korvetter. Detta medförde att jagarflottiljerna under 1970-talet utgick av åldersskäl. I stället togs den nya förbandstypen ytattackflottilj fram som ersättare till jagarflottiljen.

Inför försvarsbeslutet 1972 föreslog regeringen att Ytattackförbandens slagkraftigaste enheter — jagare och fregatter, samt alla kvarvarande motortorpedbåtar skulle utgå under 1970-talet och i början av 1980-talet. Istället skulle en handlingsfrihet skapas genom att ersätta jagarna med flottiljledarfartyg. Med utrangeringen av jagare skulle jagarflottiljerna organiseras till ytattackflottiljer. Till följd av försvarsbesluten avvecklades såväl grundutbildnings- som krigsförbandet. Grundutbildningsförbandet avvecklades den 31 december 1976, och krigsförbandet den 31 december 1982. Från den 1 januari 1977 uppsattes i stället ytattackflottiljen, där Första ytattackflottiljen blev efterföljare till Första jagarflottiljen.

Verksamhet
Jagarflottiljen ingick i Kustflottan. Flottiljstaben bestod av flottiljchef, flottiljadjutanter, flottiljingenjör. Staben var i fredsorganisationen till del sjögående normalt på HMS Halland eller HMS Småland och till del landbaserad först på Skeppsholmen och därefter i den så kallade Gula Villan vid Berga örlogsskolor. I krig till del sjögående på HMS Halland och till del landbaserad i anslutning till Marinkommando/Örlogsbas. Förbanden bemannades av värnpliktig personal från hela Sverige, men med koncentration till Mälardalen och Sydsverige. Jagarlottiljen kunde lösa följande marina företagstyper (sjömilitära uppgifter):

 Anfallsföretag
 Ubåtsjaktföretag
 Mineringsföretag
 Eskortföretag
 Spaningsföretag

Ingående enheter

Grundorganisationen

1956-1961
 Chefen 1. jagarflottiljen med stab: HMS Halland (J18) eller HMS Småland (J19) 
11. jagardivisionen: 2-3 jagare typ landskapsjagare 
12. jagardivisionen:  2 jagare typ stadsjagare eller landskapsjagare 
11. torpedbåtsdivisionen: 4-5 torpedbåtar typ Plejad

1961–1976
 Chefen 1. jagarflottiljen med stab: HMS Halland (J18) eller HMS Småland (J19) 
11. jagardivisionen: 2-3 jagare typ landskapsjagare 
11. torpedbåtsdivisionen:  4-5 torpedbåtar typ Plejad, Spica eller Norrköping klassens

Krigsorganisationen
Första jagarflottiljen var i krigsorganisationen baserad i Saxarfjärdsbasen (SaxB), Roslagens örlogsbasavdelning (ÖrlBavd Ro) som del i Kustflottan.

1954–1968
 Chefen 1. jagarflottiljen med stab: HMS Halland (J18)
11. jagardivisionen: HMS Halland (J18), HMS Gästrikland (J22), HMS Hälsingland (J23)
11. torpedbåtsdivisionen: HMS Perseus (T101), HMS Plejad (T102), HMS Polaris (T103), HMS Pollux (T104), HMS Regulus (T105), HMS Rigel (T106)

1968–1974
 Chefen 1.Jagarflottiljen med stab: HMS Halland (J18)
11. jagardivisionen: HMS Halland (J18), HMS Gästrikland (J22), HMS Hälsingland (J23)
11. torpedbåtsdivisionen: HMS Spica (T121), HMS Sirius (T122), HMS Capella (T123), HMS Castor (T124), HMS Vega (T125), HMS Virgo (T126)

1974–1982
 Chefen 1. jagarflottiljen med stab: HMS Halland (J18)
11. jagardivisionen: HMS Halland (J18), HMS Gästrikland (J22), HMS Hälsingland (J23)
11. torpedbåtsdivisionen: HMS Norrköping (T131), HMS Nynäshamn (T132), HMS Norrtälje (T133), HMS Varberg (T134), HMS Västerås (T135), HMS Västervik (T136)

Materiel vid förbandet
Huvudstridsmedel var tung (53 cm) torped, medelsvårt (12 cm) och lätt (40 och 57 mm) allmålsartilleri, antiubåtsraketer och anitubåtsgranater, sjunkbomber samt minor. Efter 1963 Luftvärnsrobot 07 och från 1967 sjömålsroboten 08.

Förbandschefer
I grundorganisationen. Normalt var kustflottans flaggkapten krigsplacerad som chef för den ena jagarflottiljen.

 1956–1957: ????
 1958–1958: Kommendör Anders Nilsson
 1958–1959: Kommendör Willy Edenberg
 1959–1960: Kommendör Nils-Erik Ödman 
 1960–1961: Kommendör Dag Arvas 
 1962–1963: Kommendör Rutger Tengzelius
 1963–1965: Kommendör Christer Kierkegaard
 1965–1966: Kommendör Harry Engblom 
 1966–1967: Kommendör Gunnar Grandin
 1967–1970: Kommendör Per Rudberg 
 1970–1970: Kommendör Göte Blom
 1971–1971: Kommendör Carl-Fredrik Algernon 
 1972–1973: Kommendör Hans Hallert
 1974–1974: Kommendör Christer Söderhielm
 1975–1976: Kommendör Lennart Jedeur-Palmgren

Namn, beteckning och förläggningsort

Galleri

Se även

Andra jagarflottiljen
Andra ytstridsflottiljen
Berga örlogsbas
Haninge garnison
Muskö örlogsbas
Ostkustens örlogsbas
Roslagens örlogsbasavdelning

Referenser

Anmärkningar

Noter

Tryckta källor
 Borgenstam, Curt; Nyman, Bo: "Motortorpedbåt: En krönika i ord och bild om "Havets flygande brigad", CB Marinlitteratur, Vimmerby 1981, 
 Borgenstam, Curt; Nyman, Bo: "Attack till sjöss: Med svenska flottans torpedbåtar i 100 år", CB Marinlitteratur, Karlskrona 1985, 
 Borgenstam, Curt; Insulander, Per; Åhlund, Bertil: "Kryssare : med svenska flottans kryssare under 75 år", CB Marinlitteratur,1993, 
 Braunstein, Christian; Birke, Sune: "Sveriges marina förband under 1900-talet", Växjö, 2011,  
 Forum Navale 67, Sjöhistoriska Samfundets Tidskrift Larsson, Bengt: "Svenska Marinens Sjöoperativa doktrin 1958-61", Stockholm 2011
 Hafström, Georg,(redaktör: "Kungl. Sjökrigsskolan 1867 - 1942 : Minnesskrift utgiven med anledning av Kungl. Sjökrigsskolans 75-årsjubileum hösten 1942", [del II], Eskilstuna 1942, 
 Jansson, Nils-Ove, Johansson, Christer: "Marinkommando Väst : kronologi över marin verksamhet på västkusten", Warne förlag, Partille 2001, .  
 Kjellander, Rune: "Svenska marinens högre chefer 1700-2005", Probus förlag, Stockholm 2007, . 
 Klintebo, Roderick (redaktör): "Det svenska ubåtsvapnet 1904-2004", Literatim, Karlskrona 2004, . 
 Nilsson, Stefan: "Patrullbåtsboken", Stockholm, 2013, 
 Rosenius, Frank, von Hofsten (red): Kustflottan - De svenska sjöstridskrafterna under 1900-talet, Kungliga Örlogsmannasällskapet, Luleå, 2009, 
 von Hofsten, Gustav, Waernberg, Jan: "Örlogsfartyg: Svenska maskindrivna fartyg under tretungad flagg" , Svenskt Militärhistoriskt Bibliotek, Karlskrona 2003, 
 Wallerfelt, Bengt: ”Si vis pacem – para bellum”  Probus förlag, Stockholm 1999,

Externa länkar
 ”Jagarflottiljen anfaller” Publicerad den 14 januari 2004

Ej längre existerande svenska marinförband
Haninge garnison
Svenska militära enheter bildade 1956
Svenska militära enheter upplösta 1976
Första jagarflottiljen jaflj ) eller jagarflottiljen var ett ytstridsstridsförband inom svenska marinen som verkade i olika former åren1976 . Förbandsledningen var förlagd i Berga örlogsbas i Haninge garnison vid Hårsfjärden . Historik Första jagarflottiljen sattes uppsom ett krigsförband inom Kustflottan . Flottiljen utformades med erfarenheterna från kryssareskadern som grund . Marinens alltmer ansträngda ekonomi medgav inte att kryssarna kunde bibehållas eftertalet . I stället prövades om landskapsjagare typ Halland bestyckade med sjömålsrobot till del kunde överta kryssarnas uppgift . Jagarflottiljen sattes upp som krigsförbandet och skulle bestå av tre-fyra landskapsjagare och sex torpedbåtar . Flottiljen skulle tillsammans med Andra jagarflottiljen utgöra Kustflottans operativa anfallsförband , och ersätta de tidigare eskadrarna som huvudstridsförband . Efter avbeställningenav två nya landskapsjagare typ Halland , kom två landskapsjagare typ Hallandsklass och fyra landskapsjagare typ Östergötland tillsammans med tolv torpedbåtar typ Plejad att utgöra basen för två jagarflottiljer . Med början avutprovades den nya flottiljtaktiken . Under ochtalen moderniserades successivt landskapsjagarna med förbättrade sensorer och vapensystem . Nya förbättrade yt- och luftspaningsradaranläggningar ersatte äldre och radarsignalspaningsmateriel infördes . Luftvärnsrobotoch sjömålsrobotenblev operativ under andra halvan avtalet . Till artilleripjäser av alla kalibrar infördes ammunition med så kallad zonrörsfunktion med förbättrad verkan mot luftmål . Slutligen infördes trådstyrda torpeder av ny typ . Som ersättning för befintliga torpedbåtar typ Plejad projekterades och levereradesden så kallade Spicaklassens torpedbåtar dimensionerade för operationer i NBC-kontaminerad stridsmiljö . Marinens ansträngda ekonomi begränsade dock serien till sex enheter . I början avtalet blev frågan om ersättning av Plejadklassens torpedbåtar akut . Vid Karlskronavarvet projekterades på grundval av den tidigare Spicaklassen den så kallade Norrköpingsklassens ( Soica II ) torpedbåtar vilka levererades iexemplar Till följd av försvarsbeslutenochupphörde helt möjligheten att ersätta jagarna antingen med nya jagare , fregatter eller korvetter . Detta medförde att jagarflottiljerna undertalet utgick av åldersskäl . I stället togs den nya förbandstypen ytattackflottilj fram som ersättare till jagarflottiljen . Inför försvarsbeslutetföreslog regeringen att Ytattackförbandens slagkraftigaste enheter — jagare och fregatter , samt alla kvarvarande motortorpedbåtar skulle utgå undertalet och i början avtalet . Istället skulle en handlingsfrihet skapas genom att ersätta jagarna med flottiljledarfartyg . Med utrangeringen av jagare skulle jagarflottiljerna organiseras till ytattackflottiljer . Till följd av försvarsbesluten avvecklades såväl grundutbildnings- som krigsförbandet . Grundutbildningsförbandet avvecklades dendecember och krigsförbandet dendecember Från denjanuariuppsattes i stället ytattackflottiljen , där Första ytattackflottiljen blev efterföljare till Första jagarflottiljen . Verksamhet Jagarflottiljen ingick i Kustflottan . Flottiljstaben bestod av flottiljchef , flottiljadjutanter , flottiljingenjör . Staben var i fredsorganisationen till del sjögående normalt på HMS Halland eller HMS Småland och till del landbaserad först på Skeppsholmen och därefter i den så kallade Gula Villan vid Berga örlogsskolor . I krig till del sjögående på HMS Halland och till del landbaserad i anslutning till Marinkommando/Örlogsbas . Förbanden bemannades av värnpliktig personal från hela Sverige , men med koncentration till Mälardalen och Sydsverige . Jagarlottiljen kunde lösa följande marina företagstyper ( sjömilitära uppgifter ) : Anfallsföretag Ubåtsjaktföretag Mineringsföretag Eskortföretag Spaningsföretag Ingående enheter Grundorganisationen 1956-1961 Chefen jagarflottiljen med stab : HMS Halland ( J18 ) eller HMS Småland ( J19 ) 11. jagardivisionen:jagare typ landskapsjagare 12. jagardivisionen : jagare typ stadsjagare eller landskapsjagare 11. torpedbåtsdivisionen:torpedbåtar typ Plejad 1961–1976 Chefen jagarflottiljen med stab : HMS Halland ( J18 ) eller HMS Småland ( J19 ) 11. jagardivisionen:jagare typ landskapsjagare 11. torpedbåtsdivisionen : torpedbåtar typ Plejad , Spica eller Norrköping klassens Krigsorganisationen Första jagarflottiljen var i krigsorganisationen baserad i Saxarfjärdsbasen ( SaxB ) , Roslagens örlogsbasavdelning ( ÖrlBavd Ro ) som del i Kustflottan . 1954–1968 Chefen jagarflottiljen med stab : HMS Halland ( J18 ) 11. jagardivisionen : HMS Halland ( J18 ) , HMS Gästrikland ( J22 ) , HMS Hälsingland ( J23) 11. torpedbåtsdivisionen : HMS Perseus ( T101 ) , HMS Plejad ( T102 ) , HMS Polaris ( T103 ) , HMS Pollux ( T104 ) , HMS Regulus ( T105 ) , HMS Rigel ( T106 ) 1968–1974 ChefenJagarflottiljen med stab : HMS Halland ( J18 ) 11. jagardivisionen : HMS Halland ( J18 ) , HMS Gästrikland ( J22 ) , HMS Hälsingland ( J23 ) 11. torpedbåtsdivisionen : HMS Spica ( T121 ) , HMS Sirius ( T122 ) , HMS Capella ( T123 ) , HMS Castor ( T124 ) , HMS Vega ( T125 ) , HMS Virgo ( T126 ) 1974–1982 Chefen jagarflottiljen med stab : HMS Halland ( J18 ) 11. jagardivisionen : HMS Halland ( J18 ) , HMS Gästrikland ( J22 ) , HMS Hälsingland ( J23) 11. torpedbåtsdivisionen : HMS Norrköping ( T131 ) , HMS Nynäshamn ( T132 ) , HMS Norrtälje ( T133 ) , HMS Varberg ( T134 ) , HMS Västerås ( T135 ) , HMS Västervik ( T136 ) Materiel vid förbandet Huvudstridsmedel var tungcm ) torped , medelsvårtcm ) och lättochmm ) allmålsartilleri , antiubåtsraketer och anitubåtsgranater , sjunkbomber samt minor . EfterLuftvärnsrobotoch frånsjömålsroboten Förbandschefer I grundorganisationen . Normalt var kustflottans flaggkapten krigsplacerad som chef för den ena jagarflottiljen . 1957 : ??? ? 1958 : Kommendör Anders Nilsson 1959 : Kommendör Willy Edenberg 1960 : Kommendör Nils-Erik Ödman 1961 : Kommendör Dag Arvas 1963 : Kommendör Rutger Tengzelius 1965 : Kommendör Christer Kierkegaard 1966 : Kommendör Harry Engblom 1967 : Kommendör Gunnar Grandin 1970 : Kommendör Per Rudberg 1970 : Kommendör Göte Blom 1971 : Kommendör Carl-Fredrik Algernon 1973 : Kommendör Hans Hallert 1974 : Kommendör Christer Söderhielm 1976 : Kommendör Lennart Jedeur-Palmgren Namn , beteckning och förläggningsort Galleri Se även Andra jagarflottiljen Andra ytstridsflottiljen Berga örlogsbas Haninge garnison Muskö örlogsbas Ostkustens örlogsbas Roslagens örlogsbasavdelning Referenser Anmärkningar Noter Tryckta källor Borgenstam , Curt ; Nyman , Bo : "Motortorpedbåt : En krönika i ord och bild om "Havets flygande brigad" , CB Marinlitteratur , Vimmerby Borgenstam , Curt ; Nyman , Bo : "Attack till sjöss : Med svenska flottans torpedbåtar iår " , CB Marinlitteratur , Karlskrona Borgenstam , Curt ; Insulander , Per ; Åhlund , Bertil : "Kryssare \ : med svenska flottans kryssare underår " , CB Marinlitteratur,1993 , Braunstein , Christian ; Birke , Sune : "Sveriges marina förband undertalet " , Växjö , Forum Navale Sjöhistoriska Samfundets Tidskrift Larsson , Bengt : "Svenska Marinens Sjöoperativa doktrin , Stockholm Hafström , Georg,( redaktör : "Kungl . Sjökrigsskolan- : Minnesskrift utgiven med anledning av Kungl . Sjökrigsskolansårsjubileum hösten , [ del II ] , Eskilstuna Jansson , Nils-Ove , Johansson , Christer : "Marinkommando Väst \ : kronologi över marin verksamhet på västkusten " , Warne förlag , Partille \ . Kjellander , Rune : "Svenska marinens högre chefer , Probus förlag , Stockholm \ . Klintebo , Roderick ( redaktör ) : "Det svenska ubåtsvapnet , Literatim , Karlskrona \ . Nilsson , Stefan : "Patrullbåtsboken " , Stockholm , Rosenius , Frank , von Hofsten ( red ) : Kustflottan - De svenska sjöstridskrafterna undertalet , Kungliga Örlogsmannasällskapet , Luleå , von Hofsten , Gustav , Waernberg , Jan : "Örlogsfartyg : Svenska maskindrivna fartyg under tretungad flagg" , Svenskt Militärhistoriskt Bibliotek , Karlskrona Wallerfelt , Bengt : ”Si vis pacem – para bellum” Probus förlag , Stockholm Externa länkar ”Jagarflottiljen anfaller ” Publicerad denjanuari Ej längre existerande svenska marinförband Haninge garnison Svenska militära enheter bildade Svenska militära enheter upplösta