Eskatorpsbrakteaten
Eskatorpsbrakteaten, med signum DR IK241,1 (tidigare DR BR74), är en F-brakteat av rent guld från Eskatorp i Fjärås socken och Kungsbacka kommun i Halland. Den förvaras nu i Guldrummet i Statens historiska museum, Stockholm. Inventeringsnumret är SHM 3670. En kopia finns i Göteborgs Stadsmuseum. Slagen med samma stämpel som DR IK241,2.

Brakteaten 
Brakteaten som består av tätt sammanpressade guldplattor är ett mynt, eller snarare ett hängsmycke, daterat till 400-550 e.Kr. Den präglades således under folkvandringstiden och är slagen med samma stämpel som DR BR66. Brakteaten från Eskatorp hittades av Peter Andreasson 1867 i samband med utdikning av en leråker på hans utmark som kallas Slottsgärdet, beläget nära Kungsbackafjorden. 

Brakteaten väger 16 gram och diametern är 1,6 tum. Den är ornerad med ett antal ringar innanför varandra och i den mittersta rundeln är ett riddjur som ser ut att vara en åsna. Åsnan med stora öron och tydligt markerad man håller sin främre, högra hov upplyft i en elegant gest. Kring åsnan svävar sjutton pärllika punkter och en krans med runinskriften inramar motivet. 

Därpå följer ytterligare fem utsirade ringar och en ögla med trådsirater. I en av ringarna finns 21 små rutor, vardera med sexton punkter symmetriskt ordnade i ett rutnät. Yttre ringen har cirka fyrtio små instämplade kors. Ett omslutande kantband virat med guldtråd har delvis börjat lossna. Brakteaten är ensidigt präglad och försedd med futharkens gamla runor. Den översatta inskriften, som ansetts vara beskyddande, har tolkats enligt nedan:

Inskriften 

Erilar har under vikingatiden och medeltiden varit en titel för jarl, kungens rådgivare. En annan, mer hypotetisk tolkning är att Erilar syftar på heruler, en omdiskuterad krigisk och germansk folkstam.

Följande är en tolkning av A. Noréen, Hallands Konstmuseum: "Detta är en amulett. Vig herulen gjorde den".

Se även 
 Alfabetisk lista över runinskrifter
 Lista över Hallands runinskrifter
 Sverige under folkvandringstiden
Tjurköbrakteaten

Källor 

 Med arkeologen Sverige runt, kap. Halland, Lennart Lundborg, sid. 121, Forum, 
 Kringla, Riksantikvarieämbetet
 Statens historiska museum
 Fornvännen 1993, Historiska nyheter 50, sid 18, Eskatorpsbrakteaten - Herulens guld, Jan Peder Lamm, Historiska museet

Externa länkar 
 

Hallands runinskrifter
Brakteater
Urnordiska runinskrifter
Fornfynd i Sverige
Fornfynd från järnåldern
Föremål på Statens historiska museum
 
Runinskrifter i Kungsbacka kommun
Eskatorpsbrakteaten , med signum DR IK241,1 ( tidigare DR BR74 ) , är en F-brakteat av rent guld från Eskatorp i Fjärås socken och Kungsbacka kommun i Halland . Den förvaras nu i Guldrummet i Statens historiska museum , Stockholm . Inventeringsnumret är SHM En kopia finns i Göteborgs Stadsmuseum . Slagen med samma stämpel som DR IK241,2 . Brakteaten Brakteaten som består av tätt sammanpressade guldplattor är ett mynt , eller snarare ett hängsmycke , daterat tille.Kr . Den präglades således under folkvandringstiden och är slagen med samma stämpel som DR BR66 . Brakteaten från Eskatorp hittades av Peter Andreassoni samband med utdikning av en leråker på hans utmark som kallas Slottsgärdet , beläget nära Kungsbackafjorden . Brakteaten vägergram och diametern är6 tum . Den är ornerad med ett antal ringar innanför varandra och i den mittersta rundeln är ett riddjur som ser ut att vara en åsna . Åsnan med stora öron och tydligt markerad man håller sin främre , högra hov upplyft i en elegant gest . Kring åsnan svävar sjutton pärllika punkter och en krans med runinskriften inramar motivet . Därpå följer ytterligare fem utsirade ringar och en ögla med trådsirater . I en av ringarna finnssmå rutor , vardera med sexton punkter symmetriskt ordnade i ett rutnät . Yttre ringen har cirka fyrtio små instämplade kors . Ett omslutande kantband virat med guldtråd har delvis börjat lossna . Brakteaten är ensidigt präglad och försedd med futharkens gamla runor . Den översatta inskriften , som ansetts vara beskyddande , har tolkats enligt nedan : Inskriften Erilar har under vikingatiden och medeltiden varit en titel för jarl , kungens rådgivare . En annan , mer hypotetisk tolkning är att Erilar syftar på heruler , en omdiskuterad krigisk och germansk folkstam . Följande är en tolkning av A . Noréen , Hallands Konstmuseum : "Detta är en amulett . Vig herulen gjorde den " . Se även Alfabetisk lista över runinskrifter Lista över Hallands runinskrifter Sverige under folkvandringstiden Tjurköbrakteaten Källor Med arkeologen Sverige runt , kap. Halland , Lennart Lundborg , sid . Forum , Kringla , Riksantikvarieämbetet Statens historiska museum Fornvännen Historiska nyheter sid Eskatorpsbrakteaten - Herulens guld , Jan Peder Lamm , Historiska museet Externa länkar Hallands runinskrifter Brakteater Urnordiska runinskrifter Fornfynd i Sverige Fornfynd från järnåldern Föremål på Statens historiska museum Runinskrifter i Kungsbacka kommun