Plemenita osemčlena pot
Plemenita osemčlena pot (sanskrt: , sinhalščina: ) je eno izmed temeljnih učenj Bude, ki ga je opisal kot pot, ki vodi k prenehanju trpljenja, ter kot dosežek samoprebujenja.

Budisti plemenito osemčleno pot uporabljajo za razvijanje vpogleda v pravo naravo pojavov (resničnosti) in za zatiranje pohlepa, sovraštva in zablode. Plemenita osemčlena pot je četrta izmed Budovih štirih plemenitih resnic; prvi element plemenite osemčlene poti pa je razumevanje štirih plemenitih resnic. Plemenita osemčlena pot je znana tudi pod imenom srednja pot.

Vseh osem elementov poti se začne z besedo »pravilen« (sanskrt: ; pali: . Ta beseda označuje dovršitev, skladnost, nerazdružljivost in lahko namiguje tudi na popolnost in idealnost.

V budističnemu simbolizmu plemenito osemčleno pot predstavlja kolo dharme (), kjer osem špic predstavlja osem elementov poti.

Izvor 

Glede na razprave v Pali kanonu theravadske šole in na agame v kitajskem budističnem kanonu je plemenito osemčleno pot ponovno odkril Buda na svojem iskanju razsvetljenja. Besedila opisujejo starodavno pot, ki so ji sledili in jo prakticiral vsi predhodni Bude. Plemenita osemčlena pot je praksa, ki naj bi posameznika, ki jo izvaja, vodila do samoprebujenja in osvoboditve. Pot je Buda učil svojim učencem, da bi ji tudi oni lahko sledili.

Praksa plemenite osemčlene poti se razlikuje med budističnimi šolami. Glede na šolo jo lahko izvajajo v celoti, samo delno, ali pa je prilagojena. Vsaka budistična linija izvaja pot na način, ki je najbolj koristen za razvoj njihovih učencev.

Vrh tega nekateri viri podajajo alternativne definicije plemenite osemčlene poti. Na primer, Ekottara āgama vsebuje različico učenj o temeljnih doktrinah, kot je na primer plemenita osemčlena pot, ki se razlikujejo od tistih v Pali kanonu.

Trojna delitev poti 

Plemenita osemčlena po je včasih razdeljena na tri glavne dele, in sicer:

<table class="wikitable">

Delitev</th>
Faktorji poti
Pridobljeni faktorji
<tr>
Modrost (sanskrt: , pali: )
1. Pravilno razumevanje 
9. Vzvišeno pravo znanje 
<tr>
2. Pravilen namen 
10. Vzvišena prava osvoboditev 
<tr>
Etično ravnanje (sanskrt: , pali: )
3. Pravilen govor 

<tr>
4. Pravilno delovanje 
 <tr>
5. Pravilen način življenja 
 <tr>
Zbranost (sanskrt in pali: ) 
6. Pravilen trud
 <tr>
7. Pravilno zavedanje 
 <tr>
8. Pravilna zbranost 
 <tr>
</table>

Ta prikaz se v mahajana budizmu imenuje »tri višja urjenja«: višja moralna disciplina, višja zbranost in višja modrost. Beseda »višje« se tukaj nanaša na dejstvo, da se posamezniki teh urjenj, ki vodijo do osvoboditve in razsvetljenja, lotijo z motivacijo za odpovedovanje ali bodhičitto.

 Praksa 

Po mnenju bhikkhuja (sanskrt: »menih«) in učenjaka Walpola Rahula naj bi faktorje plemenite osemčlene poti »razvijali bolj ali manj istočasno in čim bolj temeljito, glede na kapacitete vsakega posameznika. Vsi faktorji so med sabo povezani in vsak pomaga pri gojenju preostalih.« Bhikkhu Bodhi razloži, da »so lahko pri določeni stopnji napredka prisotni vsi faktorji istočasno, vsak pa podpira druge. Vendar je določena mera zaporednosti pri razvijanju poti neizogibna, dokler ne dosežemo prej omenjene stopnje.«

Sodeč po razpravah v Pali kanonu in Kitajskem kanonu so pravilen pogled, pravilen namen, pravilen govor, pravilno delovanje, pravilen način življenja, pravilen trud in pravilno zavedanje podporni in nepogrešljivi elementi prakse prave zbranosti. Razumevanje pravilnega pogleda je pripravljalna vloga, kot tudi predhodnik celotne plemenite osemčlene poti. Zato bi morali najprej razumeti pojmovanje pravilnega pogleda; to razumevanje bo navdihnilo in vzpodbudilo pravi namena. Pravi namen bo vodil do pravilnega govora; ta bo vzpodbudil pravilno delovanje. Pravilno delovanje bo vodilo do pravilnega načina življenja; le-to bo pripeljalo do pravilnega truda, pravilen trud pa nas bo vodil k pravilnemu zavedanju. Budist se mora pravilno truditi, da opusti napačen pogled in da se mu odstre pravilen pogled oz. razumevanje. Pravilno zavedanje uporablja zato, da nenehno vzdržuje pravilen pogled. To mu bo pomagalo pri obvladovanju pohlepa, sovraštva in zablod.

Ko so ti podporni in zahtevani pogoji uveljavljeni, se lahko posameznik lažje loti vadbe prave zbranosti. Med vadbo prave zbranosti bo moral za pomoč uporabiti pravilen trud in pravilno zavedanje. V tem stanju zbranosti bo moral preučiti in preveriti njegovo razumevanje pravilnega pogleda. Zadnji in končni faktor, ki se pojavi kot posledica tega, je pravilna osvoboditev.

 Modrost 

»Modrost« ( / ), ki jo včasih v pripravljalni vlogi prevajajo tudi kot »razsodnost«, nudi smisel prave usmeritve pri pojmovnem razumevanju resničnosti. Osnovana je tako, da prebudi sposobnost prodornega razumevanja in dojemanja stvari takih, kot so v resnici. Na kasnejši stopnji, ko je posameznikov um že prečiščen s pomočjo urjenja v moralni disciplini in zbranosti in s pomočjo postopne manifestacije pravega znanja, bo modrost dosegla stopnjo vzvišenega pravilnega pogleda in pravilnega namena.

 Pravilen pogled (razumevanje) 

Pravilen pogled ( / ) lahko prevedemo tudi kot »pravilna perspektiva«, »pravilno dojemanje« ali »pravilno razumevanje«. Pomeni pravilen način pogleda na življenje, naravo in na svet kot je v resnici. Oseba s pravilnim pogledom razume delovanje resničnosti. Ta faktor za nekatere ljudi deluje kot argument za pričetek vadbe poti. Pravilen pogled razlaga razloge za človeški obstoj, trpljenje, bolezen, staranje, smrt, za obstoj pohlepa, sovraštva in zablode. Preostalih sedem faktorjem poti usmerja in jih naredi učinkovite. Pravilen pogled se začne s pojmi in teoretičnim znanjem, vendar se s pomočjo vadbe prave zbranosti postopoma preoblikuje v modrost, ki je zmožna izkoreniniti umske okove. Razumevanje pravilnega pogleda bo osebo navdihnilo za krepostno življenje v skladu s pravilnim pogledom. V Pali kanonu in v Kitajskem kanonu je pravilen pogled tolmačen na sledeč način:

Obstajata dva tipa pravilnega pogleda:

 Omadeževan pogled: to je posveten pogled. Omadeževan pogled bo prinesel zasluge in podpiral blagohoten obstoj čutečega bitja v samsaričnemu svetu.
 Neomadeževan pogled: ta pogled je onstran posvetnega. Je faktor poti, ki bo vodil posameznika k samoprebujenju in k osvoboditvi iz samsare.

Pravilen pogled ima mnogo plati; njegova elementarna oblika je primerna za laike, medtem ko je druga oblika, ki zahteva globlje razumevanje, bolj primerna za redovnike. Običajno vključuje razumevanje sledeče resničnosti:

 Moralni zakon karme: vsako dejanje (preko telesa, govora ali uma) bo privedlo do karmičnih posledic (oz. reakcij). Dobra in slaba dejanja bodo privedla do rezultatov in učinkov, ki ustrezajo naravi teh dejanj. To je pravilen pogled na moralne procese sveta.
 Tri karakteristike: vse, kar se pojavi, bo izginilo (minljivost). Minljivost umskih in telesnih pojavov, vir trpljenja in  ne-jaz.
 Trpljenje: Rojstvo, staranje, bolezen, smrt, žalost, žalovanje, bolečina, gorje, stiska in obup so trpljenje. Neizpolnjene želje so tudi trpljenje. Pojav hrepenenja je neposreden vzrok pojava trpljenja, prenehanje hrepenenja pa hkrati privede do prenehanja trpljenja. Nevednost je temeljni vzrok za trpljenje, odstranitev nevednosti pa je temeljni vzrok prenehanja trpljenja. Pot, ki vodi k prenehanju trpljenja je plemenita osemčlena pot. Ta vrsta pravilnega pogleda je razložena v štirih plemenitih resnicah.

Pravilen pogled za redovnike je podrobno razložen v  (»Razprava o pravilnem pogledu«), kjer Sariputta daje napotke, da je eden od načinov za doseganje pravilnega pogleda razumevanje dobrega in slabega, štirih hranil, dvanajstih nidan ali treh madežev. »Napačen pogled,« ki izvira iz nevednosti () je predpogoj za napačen namen, napačen govor, napačno delovanje, napačen način življenja, napačen trud, napačno zavedanje in napačno zbranost. Posameznik mora uporabiti pravilen trud, da opusti napačen pogled in doseže pravilne pogled. Pravilno zavedanje uporabi, da nenehno ohranja pravilen pogled.

Namen pravilnega pogleda je očistiti pot večine zmede, nerazumevanja in zablojenega mišljenja. Pravilen pogled je orodje za doseganje pravilnega razumevanja resničnosti. Ohranjati bi ga morali s prožnim in odprtim umom, ne da bi se ga oklepali kot dogme.  Na ta način pravilen pogled postane pot do osvoboditve, ne pa ovira.

 Pravilen namen 

Pravilen namen () je znan tudi kot »pravilno mišljenje«, »pravilna namera«, »pravilno pojmovanje«, »pravilna težnja« ali »uporaba lastne volje do spremembe«. Pri tem faktorju bi se moral posameznik nenehno truditi, da se znebi osebnih lastnosti, ki so napačne in nemoralne. Pravo razumevanje pravilnega pogleda mu bo pomagalo zaznati razlike med pravilnim in napačnim namenom. Kitajski in Pali kanon tolmačita to na sledeč način:

To pomeni odpoved posvetnim stvarem in večjo predanost duhovni poti, dobrohotnost in obveza do nenasilja ali biti neškodljiv do drugih živih bitij.

 Etično obnašanje 

Da bi bil um lahko poenoten v zbranosti, je nujno da se posameznik izogiba nemoralnih telesnih in govornih dejanj in s tem prepreči, da bi ta dejanja postala orodja za oskrunitev moralnega ravnanja. Etično obnašanje () se uporablja predvsem za pospešitev umskega očiščenja.

 Pravilen govor 

Pravilen govor () se pri budistih nanaša na čim bolj krepostno uporabo govora in besed. Pali kanon ga razlaga sledeče:Taisho Tripitaka Vol stran 814

,  in  razlagajo:

 dopolnjuje prejšnjo razlago:

Če so besede neresnične, nekoristne in izrečene ob neprimernem času, jih budist ne izreče. Na primer, Buda je to upošteval, ko so mu postavili vprašanja metafizične narave, ki niso imela veze s ciljem, potjo ali z disciplino, ki jo je učil. Ko so ga, na primer, vprašali: »Ali je vesolje večno?« se je Buda ognil temi z odgovorom: »To ni koristno [vprašanje].«

 Pravilno delovanje 

Pravilno delovanje ( / ) lahko prevedemo tudi kot »pravilno ravnanje«. Torej bi se moral posameznik izuriti, da pri svojih dejanjih postane moralno neomajen in se ne obnaša na sprevržen način ter ne povzroča gorja sebi in drugim. Kitajski in Pali kanon to razlagata na sledeč način:

Laični budisti pa najdejo napotke za pravilno delovanje v :

Za redovnike  dodaja:

 Pravilen način življenja 

Pravilen način življenja ( / ) pomeni, da budisti naj ne bi opravljali poklicev, ki neposredno ali posredno vodijo do povzročanja gorja drugim živim bitjem. Kitajski in Pali kanon razlagata:

Pet vrst poklicev, ki so škodljivi, je:

 Poslovanje z orožjem: trgovanje z vsemi vrstami orožja ali priprav za ubijanje.
 Poslovanje z ljudmi: suženjstvo, prostitucija ali trgovina z belim blagom.
 Poslovanje z mesom: meso se nanaša na trupla bitij po tem, ko so bila ubita. To vključuje gojenje živine za zakol.
 Poslovanje z opojnimi substancami: izdelava/pridelava ali prodaja opojnih pijač ali drog, ki povzročajo odvisnost.
 Poslovanje s strupi': proizvajanje ali trgovanje s katerimikoli strupenimi proizvodi namenjeni ubijanju.

 Samadhi: umska disciplina, zbranost, meditacija 

Dobeseden prevod besede   je »zbranost« ali »osredotočenost«. Doseči jo je mogoče z urjenjem v višji zavednosti, kar privede do mirnosti in zbranosti, ki sta potrebni za razvoj prave modrosti s pomočjo neposrednega izkustva.

 Pravilen trud 

Pravilen trud ( / ) ali »pravilno prizadevanje« je faktor kjer naj bi se posameznik vztrajno trudil opustiti vse napačne in škodljive misli, besede in dejanja. Namesto tega bi se moral truditi (brez pomislekov zaradi težavnosti in utrujenosti), da so njegove misli, besede in dejanja dobra in uporabna zanj in za druge. Kitajski in Pali kanon pravilen trud razlagata tako:

Čeprav je zgornja razlaga namenjena moškim redovnikom, velja tudi za redovnice, lahko pa ji sledijo tudi laiki obeh spolov.

Zgornje štiri faze pravilnega truda pomenijo:

 Preprečiti omadeževane lastnosti, ki se še niso pojavile v nas.
 Opustiti omadeževane lastnosti, ki so se že pojavile v nas.
 Prebuditi čiste lastnosti, ki se še niso pojavile v nas.
 Ohranjati čiste lastnosti, ki so se že pojavile v nas.

 Pravilno zavedanje 

Pravilno zavedanje ( / ) prevajajo tudi kot »pravilen spomin«, »pravilna zavest« ali kot »pravilna pozornost«. Pri tem faktorju naj bi posameznik nenehno ohranjal um pozoren za pojave, ki vplivajo na telo in um. Mora biti pozoren in premišljen ter se truditi, da njegovo ravnanje ali govor ne izvira iz nepozornosti ali iz pozabljivosti. Pali kanon pravilno zavedanje razlago na sledeč način:

Čeprav so ta navodila namenjena moškim redovnikom, veljajo tudi za redovnice, sledijo pa jim lahko tudi laiki obeh spolov.

Bhikkhu Bodhi, menih iz theravadske tradicije še malo bolj podrobno razloži pojem zavedanja:

Maha Satipatthana sutta uči tudi, da z zavestnim opazovanjem teh pojavov s pomočjo neposrednega izkustva začnemo prepoznavati njihovo vznikanje in izginjanje ter tri karakteristike dharme, kar vodi do razvoja vpogleda in do hladnokrvnosti, nenavezanosti in osvobajanja.

 Pravilna zbranost 

Pravilna zbranost ( / ), kot sanskrtsko in palijsko ime namiguje, je praksa osredotočanja (). Znana je tudi kot »pravilna meditacija«. Pri tej praksi se meditant osredotoča na izbrani predmet pozornosti dokler ne doseže stanja popolne osredotočenosti in meditativne absorpcije (džhana). Tradicionalno lahko prakso samadhija razvijamo s pomočjo pozornosti na dihanje (anapanasati), vidnih predmetov (kasina) in s ponavljanjem manter. S pomočjo samadhija je mogoče zatreti pet ovir ter vstopiti v stanje džhane. Džhana je orodje namenjeno razvijanju modrosti tako da gojimo vpogled in jo (preko neposrednega spoznavanja) uporabljamo za raziskovanje prave narave pojavov. To vodi do odstranitve nečistosti, realizacije dharme ter do samoprebujenja. Med vadbo pravilne zbranosti mora meditant raziskati in preveriti svoj pravilen pogled. Med tem procesom se bo pojavilo pravo znanje, nato pa še prava osvoboditev. Pali kanon pravilno zbranost razlaga tako:

Čeprav je ta razlaga namenjena menihom, velja tudi za nune, lahko pa ji sledijo tudi laiki obeh spolov.

Po mnenju Pali kanona in Kitajskega kanona je pravilna zbranost odvisna od razvijanja predhodnih faktorjev plemenite osemčlene poti:

 Pridobljeni faktorji 

V , ki se nahaja v Kitajskem in Pali kanonu, Buda razlaga, da vadba plemenite osemčlene poti vodi do razvoja dveh nadaljnih faktorjev: pravo znanje ali vpogled () in prava osvoboditev ali odrešitev (). Ta dva faktorja spadata v kategorijo modrosti ().

 Pravo znanje in prava osvoboditev 

Imeti pravo znanje pomeni videti stvari, preko neposrednega izkustva, take kot resnično so in ne kot se zdijo ali kot jih želimo videti. Plod pravega znanja je deseti faktor: prava osvoboditev.

Ta dva faktorja sta končni rezultat pravilne vadbe plemenite osemčlene poti in se pojavita med vadbo prave zbranosti. Prvi faktor, ki se pojavi, je pravo znanje: od tu vznikne globok vpogled v najvišjo resničnost. Zadnji faktor pa je prava osvoboditev: tu se zgodi samoprebujenje, ko posameznik doseže vrhunec svoje prakse.

 Plemenita osemčlena pot in kognitivna psihologija 

V eseju Budizem se sreča z zahodno znanostjo Gay Watson razlaga:

Iz psihološkega stališča je plemenita osemčlena pot poizkus spremembe miselnih in vedenjskih vzorcev. Zaradi tega vzroka je prvi element poti pravilno razumevanja ), ki predstavlja posameznikov pogled na svet. Pri podrazdelitvi plemenite osemčlene poti, kjer se nahaja modrost () je pogled na svet globoko povezan z drugim elementov, pravilnim namenom (), ki zadeva miselne vzorce in namero, ki nadzoruje posameznikova dejanja. Te elemente je mogoče videti v praksi v otvoritvenih verzih 'Dhammapade. Plemenita osemčlena pot je tudi četrta plemenita resnica.''

S spremembo popačenega pogleda na svet in z menjavo »omadeževanega zaznavanja« z »umirjenim zaznavanjem« lahko olajšamo trpljenje. Watson to razlaga iz psihološkega vidika:

Zunanje povezave 
 Buddha, The Eightfold Path
 The Noble Eightfold Path: The Way to the End of Suffering, avtor: Bhikkhu Bodhi
 The Noble & Harmonious 8-Fold Path: The Way to Real Happiness , avtor: Sayadaw Gyi Vimalaramsi
 Wings to Awakening: An Anthology from the Pali Canon, avtor: Thanissaro Bhikkhu
 The Path to Peace and Freedom for the Mind, avtor: Ajaan Lee Dhammadharo
 The Craft of the Heart, avtor: Ajaan Lee Dhammadharo
 Ambalatthika-rahulovada Sutta: Instructions to Rahula at Mango Stone by the Buddha. V tej sutri Buda svojega sina pouči o veščih umskih, govornih in telesnih dejanjih. Thanissaro Bhikkhu (prevod) (2006)
 Sangharakshita, 'The Buddha's Noble Eightfold Path', Windhorse Publications, 2007. ISBN 1-899579-81-8.

Glej tudi 

 Bodhipakkhiyādhammā Sedemintrideset lastnosti, ki prispevajo k prebujenju.
 Pet predpisov
 Štiri plemenite resnice
 Štirje pravi trudi
 Štiri stopnje razsvetljenja
 Sedem faktorjev razsvetljenja
 Tričleno urjenje
 Tri vadžre (telo govor in um)
 Radža joga (aštanga joga)

Opombe

Viri 

 Allan, John (2008). The Eightfold Path.  Retrieved 2008-03-06 from "BuddhaNet" at http://www.buddhanet.net/e-learning/8foldpath.htm.
 Bhikkhu Bodhi. The Noble Eightfold Path: The Way to the End of Suffering. Retrieved 4 July 2006.
 Bogoda, Robert (1994). A Simple Guide to Life (Wheel No. 397/398). Kandy: BPS. Retrieved 2008-02-04 from "Access to Insight" (1996) at http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/bogoda/wheel397.html.
 Bucknell, Roderick & Stuart-Fox, Martin (1986). The Twilight Language: Explorations in Buddhist Meditation and Symbolism. Curzon Press: London. ISBN 0-312-82540-4
 Carter, John Ross and Palihawadana, Mahinda; tr. Buddhism: The Dhammapada. New York: History Book Club, 1992.
 Harderwijk, Rudy. A View on Buddhism: Mind and Mental Factors . Retrieved 4 July 2006.
 Kohn, Michael H.; tr. The Shambhala Dictionary of Buddhism and Zen. Boston: Shambhala, 1991.
 Ñanamoli Thera (tr.) & Bhikkhu Bodhi (ed., rev.) (1991). The Discourse on Right View: The Sammaditthi Sutta and its Commentary (The Wheel Publication No. 377/379; includes translations of MN 9 and the associated commentary from the Papañcasudani).  Kandy: Buddhist Publication Society.  Retrieved 22 September 2007 from "Access to Insight" (1994) at http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/nanamoli/wheel377.html.
 Niimi, J. Buddhism and Cognitive Science . Retrieved 8 July 2006.
 Nyanasobhano, Bhikkhu (1989). Two Dialogues on Dhamma (Wheel No. 363/364). Kandy: BPS. Retrieved 2008-02-04 from "Access to Insight" (2005) at http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/price/wheel363.html.
 Rahula, Walpola. What the Buddha Taught. New York: Grove Press, 1974. ISBN 0-8021-3031-3.
 Rewata Dhamma. The First Discourse of the Buddha. Somerville, Massachusetts: Wisdom Publications, 1997. ISBN 0-86171-104-1.
 Snelling, John. The Buddhist Handbook: A Complete Guide to Buddhist Schools, Teaching, Practice, and History. Rochester: Inner Traditions, 1991. ISBN.
 Sri Lanka Buddha Jayanti Tipitaka Series (SLTP) (n.d.). Avijjāvaggo (SN 44 [Sinhalese ed.], ch. 1, in Pali).  Retrieved on 16 July 2007 from "Mettanet - Lanka" at: http://metta.lk/tipitaka/2Sutta-Pitaka/3Samyutta-Nikaya/Samyutta5/44-Magga-Samyutta/01-Avijjavaggo-p.html .
 Thanissaro Bhikkhu; tr. Magga-vibhanga Sutta: An Analysis of the Path (SN 45.8), 1996. Retrieved 25 June 2006 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn45/sn45.008.than.html.
 —. Abhaya Sutta: To Prince Abhaya (On Right Speech) (MN 58); 1997a. Retrieved 20 July 2007 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.058.than.html.
 —. Avijja Sutta: Ignorance (SN 45.1); 1997f. Retrieved 2008-02-04 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn45/sn45.001.than.html.
 —. Cunda Kammaraputta Sutta: To Cunda the Silversmith (AN 10.176); 1997b. Retrieved 19 July 2007 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an10/an10.176.than.html.
 —. Kevatta (Kevaddha) Sutta: To Kevatta (DN 11); 1997c. Retrieved 19 July 2007 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/dn/dn.11.0.than.html.
 —.  Maha-cattarisaka Sutta: The Great Forty  (MN 117); 1997d. Retrieved 2 October 2006 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.117.than.html.
 —. : The Fruits of the Contemplative Life (DN 2); 1997e. Retrieved 19 July 2007 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/dn/dn.02.0.than.html.
 —. Canki Sutta: With Canki (excerpt) (MN 95); 1999. Retrieved 20 July 2007 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.095x.than.html.
 —. Maha-satipatthana Sutta: The Great Frames of Reference (DN 22); 2000. Retrieved 18 July 2007 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/dn/dn.22.0.than.html.
 —. Vanijja Sutta: Business (Wrong Livelihood) (AN 5.177); 2001. Retrieved 2 October 2006 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an05/an05.177.than.html.
 —. Micchatta Sutta: Wrongness (AN 10.103); 2004. Retrieved 2008-02-04 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an10/an10.103.than.html.
 —. Saccavibhanga Sutta: An Analysis of the Truths (MN 141); 2005. Retrieved 18 July 2007 from "Access to Insight" at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.141.than.html.
 Watson, Gay. Buddhism Meets Western Science. Retrieved 8 July 2006.

Budizem
Plemenita osemčlena pot ( sanskrt : , sinhalščina : ) je eno izmed temeljnih učenj Bude , ki ga je opisal kot pot , ki vodi k prenehanju trpljenja , ter kot dosežek samoprebujenja . Budisti plemenito osemčleno pot uporabljajo za razvijanje vpogleda v pravo naravo pojavov ( resničnosti ) in za zatiranje pohlepa , sovraštva in zablode . Plemenita osemčlena pot je četrta izmed Budovih štirih plemenitih resnic ; prvi element plemenite osemčlene poti pa je razumevanje štirih plemenitih resnic . Plemenita osemčlena pot je znana tudi pod imenom srednja pot . Vseh osem elementov poti se začne z besedo » pravilen « ( sanskrt : ; pali : \ . Ta beseda označuje dovršitev , skladnost , nerazdružljivost in lahko namiguje tudi na popolnost in idealnost . V budističnemu simbolizmu plemenito osemčleno pot predstavlja kolo dharme ( ) , kjer osem špic predstavlja osem elementov poti . Izvor Glede na razprave v Pali kanonu theravadske šole in na agame v kitajskem budističnem kanonu je plemenito osemčleno pot ponovno odkril Buda na svojem iskanju razsvetljenja . Besedila opisujejo starodavno pot , ki so ji sledili in jo prakticiral vsi predhodni Bude . Plemenita osemčlena pot je praksa , ki naj bi posameznika , ki jo izvaja , vodila do samoprebujenja in osvoboditve . Pot je Buda učil svojim učencem , da bi ji tudi oni lahko sledili . Praksa plemenite osemčlene poti se razlikuje med budističnimi šolami . Glede na šolo jo lahko izvajajo v celoti , samo delno , ali pa je prilagojena . Vsaka budistična linija izvaja pot na način , ki je najbolj koristen za razvoj njihovih učencev . Vrh tega nekateri viri podajajo alternativne definicije plemenite osemčlene poti . Na primer , Ekottara āgama vsebuje različico učenj o temeljnih doktrinah , kot je na primer plemenita osemčlena pot , ki se razlikujejo od tistih v Pali kanonu . Trojna delitev poti Plemenita osemčlena po je včasih razdeljena na tri glavne dele , in sicer : <table class= " wikitable " > Delitev< /th > Faktorji poti Pridobljeni faktorji <tr> Modrost ( sanskrt : , pali : ) 1. Pravilno razumevanje 9. Vzvišeno pravo znanje <tr> 2. Pravilen namen 10. Vzvišena prava osvoboditev <tr> Etično ravnanje ( sanskrt : , pali : ) 3. Pravilen govor <tr> 4. Pravilno delovanje <tr> 5. Pravilen način življenja <tr> Zbranost ( sanskrt in pali : ) 6. Pravilen trud <tr> 7. Pravilno zavedanje <tr> 8. Pravilna zbranost <tr> < /table > Ta prikaz se v mahajana budizmu imenuje » tri višja urjenja « : višja moralna disciplina , višja zbranost in višja modrost . Beseda » višje « se tukaj nanaša na dejstvo , da se posamezniki teh urjenj , ki vodijo do osvoboditve in razsvetljenja , lotijo z motivacijo za odpovedovanje ali bodhičitto . Praksa Po mnenju bhikkhuja ( sanskrt : » menih « ) in učenjaka Walpola Rahula naj bi faktorje plemenite osemčlene poti » razvijali bolj ali manj istočasno in čim bolj temeljito , glede na kapacitete vsakega posameznika . Vsi faktorji so med sabo povezani in vsak pomaga pri gojenju preostalih . « Bhikkhu Bodhi razloži , da » so lahko pri določeni stopnji napredka prisotni vsi faktorji istočasno , vsak pa podpira druge . Vendar je določena mera zaporednosti pri razvijanju poti neizogibna , dokler ne dosežemo prej omenjene stopnje . « Sodeč po razpravah v Pali kanonu in Kitajskem kanonu so pravilen pogled , pravilen namen , pravilen govor , pravilno delovanje , pravilen način življenja , pravilen trud in pravilno zavedanje podporni in nepogrešljivi elementi prakse prave zbranosti . Razumevanje pravilnega pogleda je pripravljalna vloga , kot tudi predhodnik celotne plemenite osemčlene poti . Zato bi morali najprej razumeti pojmovanje pravilnega pogleda ; to razumevanje bo navdihnilo in vzpodbudilo pravi namena . Pravi namen bo vodil do pravilnega govora ; ta bo vzpodbudil pravilno delovanje . Pravilno delovanje bo vodilo do pravilnega načina življenja ; le - to bo pripeljalo do pravilnega truda , pravilen trud pa nas bo vodil k pravilnemu zavedanju . Budist se mora pravilno truditi , da opusti napačen pogled in da se mu odstre pravilen pogled oz . razumevanje . Pravilno zavedanje uporablja zato , da nenehno vzdržuje pravilen pogled . To mu bo pomagalo pri obvladovanju pohlepa , sovraštva in zablod . Ko so ti podporni in zahtevani pogoji uveljavljeni , se lahko posameznik lažje loti vadbe prave zbranosti . Med vadbo prave zbranosti bo moral za pomoč uporabiti pravilen trud in pravilno zavedanje . V tem stanju zbranosti bo moral preučiti in preveriti njegovo razumevanje pravilnega pogleda . Zadnji in končni faktor , ki se pojavi kot posledica tega , je pravilna osvoboditev . Modrost » Modrost « ( / ) , ki jo včasih v pripravljalni vlogi prevajajo tudi kot » razsodnost « , nudi smisel prave usmeritve pri pojmovnem razumevanju resničnosti . Osnovana je tako , da prebudi sposobnost prodornega razumevanja in dojemanja stvari takih , kot so v resnici . Na kasnejši stopnji , ko je posameznikov um že prečiščen s pomočjo urjenja v moralni disciplini in zbranosti in s pomočjo postopne manifestacije pravega znanja , bo modrost dosegla stopnjo vzvišenega pravilnega pogleda in pravilnega namena . Pravilen pogled ( razumevanje ) Pravilen pogled ( / ) lahko prevedemo tudi kot » pravilna perspektiva « , » pravilno dojemanje « ali » pravilno razumevanje « . Pomeni pravilen način pogleda na življenje , naravo in na svet kot je v resnici . Oseba s pravilnim pogledom razume delovanje resničnosti . Ta faktor za nekatere ljudi deluje kot argument za pričetek vadbe poti . Pravilen pogled razlaga razloge za človeški obstoj , trpljenje , bolezen , staranje , smrt , za obstoj pohlepa , sovraštva in zablode . Preostalih sedem faktorjem poti usmerja in jih naredi učinkovite . Pravilen pogled se začne s pojmi in teoretičnim znanjem , vendar se s pomočjo vadbe prave zbranosti postopoma preoblikuje v modrost , ki je zmožna izkoreniniti umske okove . Razumevanje pravilnega pogleda bo osebo navdihnilo za krepostno življenje v skladu s pravilnim pogledom . V Pali kanonu in v Kitajskem kanonu je pravilen pogled tolmačen na sledeč način : Obstajata dva tipa pravilnega pogleda : Omadeževan pogled : to je posveten pogled . Omadeževan pogled bo prinesel zasluge in podpiral blagohoten obstoj čutečega bitja v samsaričnemu svetu . Neomadeževan pogled : ta pogled je onstran posvetnega . Je faktor poti , ki bo vodil posameznika k samoprebujenju in k osvoboditvi iz samsare . Pravilen pogled ima mnogo plati ; njegova elementarna oblika je primerna za laike , medtem ko je druga oblika , ki zahteva globlje razumevanje , bolj primerna za redovnike . Običajno vključuje razumevanje sledeče resničnosti : Moralni zakon karme : vsako dejanje ( preko telesa , govora ali uma ) bo privedlo do karmičnih posledic ( oz . reakcij ) . Dobra in slaba dejanja bodo privedla do rezultatov in učinkov , ki ustrezajo naravi teh dejanj . To je pravilen pogled na moralne procese sveta . Tri karakteristike : vse , kar se pojavi , bo izginilo ( minljivost ) . Minljivost umskih in telesnih pojavov , vir trpljenja in ne - jaz . Trpljenje : Rojstvo , staranje , bolezen , smrt , žalost , žalovanje , bolečina , gorje , stiska in obup so trpljenje . Neizpolnjene želje so tudi trpljenje . Pojav hrepenenja je neposreden vzrok pojava trpljenja , prenehanje hrepenenja pa hkrati privede do prenehanja trpljenja . Nevednost je temeljni vzrok za trpljenje , odstranitev nevednosti pa je temeljni vzrok prenehanja trpljenja . Pot , ki vodi k prenehanju trpljenja je plemenita osemčlena pot . Ta vrsta pravilnega pogleda je razložena v štirih plemenitih resnicah . Pravilen pogled za redovnike je podrobno razložen v ( » Razprava o pravilnem pogledu « ) , kjer Sariputta daje napotke , da je eden od načinov za doseganje pravilnega pogleda razumevanje dobrega in slabega , štirih hranil , dvanajstih nidan ali treh madežev . » Napačen pogled , « ki izvira iz nevednosti ( ) je predpogoj za napačen namen , napačen govor , napačno delovanje , napačen način življenja , napačen trud , napačno zavedanje in napačno zbranost . Posameznik mora uporabiti pravilen trud , da opusti napačen pogled in doseže pravilne pogled . Pravilno zavedanje uporabi , da nenehno ohranja pravilen pogled . Namen pravilnega pogleda je očistiti pot večine zmede , nerazumevanja in zablojenega mišljenja . Pravilen pogled je orodje za doseganje pravilnega razumevanja resničnosti . Ohranjati bi ga morali s prožnim in odprtim umom , ne da bi se ga oklepali kot dogme . Na ta način pravilen pogled postane pot do osvoboditve , ne pa ovira . Pravilen namen Pravilen namen ( ) je znan tudi kot » pravilno mišljenje « , » pravilna namera « , » pravilno pojmovanje « , » pravilna težnja « ali » uporaba lastne volje do spremembe « . Pri tem faktorju bi se moral posameznik nenehno truditi , da se znebi osebnih lastnosti , ki so napačne in nemoralne . Pravo razumevanje pravilnega pogleda mu bo pomagalo zaznati razlike med pravilnim in napačnim namenom . Kitajski in Pali kanon tolmačita to na sledeč način : To pomeni odpoved posvetnim stvarem in večjo predanost duhovni poti , dobrohotnost in obveza do nenasilja ali biti neškodljiv do drugih živih bitij . Etično obnašanje Da bi bil um lahko poenoten v zbranosti , je nujno da se posameznik izogiba nemoralnih telesnih in govornih dejanj in s tem prepreči , da bi ta dejanja postala orodja za oskrunitev moralnega ravnanja . Etično obnašanje ( ) se uporablja predvsem za pospešitev umskega očiščenja . Pravilen govor Pravilen govor ( ) se pri budistih nanaša na čim bolj krepostno uporabo govora in besed . Pali kanon ga razlaga sledeče : Taisho Tripitaka Vol stran in razlagajo : dopolnjuje prejšnjo razlago : Če so besede neresnične , nekoristne in izrečene ob neprimernem času , jih budist ne izreče . Na primer , Buda je to upošteval , ko so mu postavili vprašanja metafizične narave , ki niso imela veze s ciljem , potjo ali z disciplino , ki jo je učil . Ko so ga , na primer , vprašali : » Ali je vesolje večno ? « se je Buda ognil temi z odgovorom : » To ni koristno [ vprašanje ] . « Pravilno delovanje Pravilno delovanje ( / ) lahko prevedemo tudi kot » pravilno ravnanje « . Torej bi se moral posameznik izuriti , da pri svojih dejanjih postane moralno neomajen in se ne obnaša na sprevržen način ter ne povzroča gorja sebi in drugim . Kitajski in Pali kanon to razlagata na sledeč način : Laični budisti pa najdejo napotke za pravilno delovanje v \ : Za redovnike dodaja : Pravilen način življenja Pravilen način življenja ( / ) pomeni , da budisti naj ne bi opravljali poklicev , ki neposredno ali posredno vodijo do povzročanja gorja drugim živim bitjem . Kitajski in Pali kanon razlagata : Pet vrst poklicev , ki so škodljivi , je : Poslovanje z orožjem : trgovanje z vsemi vrstami orožja ali priprav za ubijanje . Poslovanje z ljudmi : suženjstvo , prostitucija ali trgovina z belim blagom . Poslovanje z mesom : meso se nanaša na trupla bitij po tem , ko so bila ubita . To vključuje gojenje živine za zakol . Poslovanje z opojnimi substancami : izdelava /pridelava ali prodaja opojnih pijač ali drog , ki povzročajo odvisnost . Poslovanje s strupi' : proizvajanje ali trgovanje s katerimikoli strupenimi proizvodi namenjeni ubijanju . Samadhi : umska disciplina , zbranost , meditacija Dobeseden prevod besede je » zbranost « ali » osredotočenost « . Doseči jo je mogoče z urjenjem v višji zavednosti , kar privede do mirnosti in zbranosti , ki sta potrebni za razvoj prave modrosti s pomočjo neposrednega izkustva . Pravilen trud Pravilen trud ( / ) ali » pravilno prizadevanje « je faktor kjer naj bi se posameznik vztrajno trudil opustiti vse napačne in škodljive misli , besede in dejanja . Namesto tega bi se moral truditi ( brez pomislekov zaradi težavnosti in utrujenosti ) , da so njegove misli , besede in dejanja dobra in uporabna zanj in za druge . Kitajski in Pali kanon pravilen trud razlagata tako : Čeprav je zgornja razlaga namenjena moškim redovnikom , velja tudi za redovnice , lahko pa ji sledijo tudi laiki obeh spolov . Zgornje štiri faze pravilnega truda pomenijo : Preprečiti omadeževane lastnosti , ki se še niso pojavile v nas . Opustiti omadeževane lastnosti , ki so se že pojavile v nas . Prebuditi čiste lastnosti , ki se še niso pojavile v nas . Ohranjati čiste lastnosti , ki so se že pojavile v nas . Pravilno zavedanje Pravilno zavedanje ( / ) prevajajo tudi kot » pravilen spomin « , » pravilna zavest « ali kot » pravilna pozornost « . Pri tem faktorju naj bi posameznik nenehno ohranjal um pozoren za pojave , ki vplivajo na telo in um . Mora biti pozoren in premišljen ter se truditi , da njegovo ravnanje ali govor ne izvira iz nepozornosti ali iz pozabljivosti . Pali kanon pravilno zavedanje razlago na sledeč način : Čeprav so ta navodila namenjena moškim redovnikom , veljajo tudi za redovnice , sledijo pa jim lahko tudi laiki obeh spolov . Bhikkhu Bodhi , menih iz theravadske tradicije še malo bolj podrobno razloži pojem zavedanja : Maha Satipatthana sutta uči tudi , da z zavestnim opazovanjem teh pojavov s pomočjo neposrednega izkustva začnemo prepoznavati njihovo vznikanje in izginjanje ter tri karakteristike dharme , kar vodi do razvoja vpogleda in do hladnokrvnosti , nenavezanosti in osvobajanja . Pravilna zbranost Pravilna zbranost ( / ) , kot sanskrtsko in palijsko ime namiguje , je praksa osredotočanja ( ) . Znana je tudi kot » pravilna meditacija « . Pri tej praksi se meditant osredotoča na izbrani predmet pozornosti dokler ne doseže stanja popolne osredotočenosti in meditativne absorpcije ( džhana ) . Tradicionalno lahko prakso samadhija razvijamo s pomočjo pozornosti na dihanje ( anapanasati ) , vidnih predmetov ( kasina ) in s ponavljanjem manter . S pomočjo samadhija je mogoče zatreti pet ovir ter vstopiti v stanje džhane . Džhana je orodje namenjeno razvijanju modrosti tako da gojimo vpogled in jo ( preko neposrednega spoznavanja ) uporabljamo za raziskovanje prave narave pojavov . To vodi do odstranitve nečistosti , realizacije dharme ter do samoprebujenja . Med vadbo pravilne zbranosti mora meditant raziskati in preveriti svoj pravilen pogled . Med tem procesom se bo pojavilo pravo znanje , nato pa še prava osvoboditev . Pali kanon pravilno zbranost razlaga tako : Čeprav je ta razlaga namenjena menihom , velja tudi za nune , lahko pa ji sledijo tudi laiki obeh spolov . Po mnenju Pali kanona in Kitajskega kanona je pravilna zbranost odvisna od razvijanja predhodnih faktorjev plemenite osemčlene poti : Pridobljeni faktorji V , ki se nahaja v Kitajskem in Pali kanonu , Buda razlaga , da vadba plemenite osemčlene poti vodi do razvoja dveh nadaljnih faktorjev : pravo znanje ali vpogled ( ) in prava osvoboditev ali odrešitev ( ) . Ta dva faktorja spadata v kategorijo modrosti ( ) . Pravo znanje in prava osvoboditev Imeti pravo znanje pomeni videti stvari , preko neposrednega izkustva , take kot resnično so in ne kot se zdijo ali kot jih želimo videti . Plod pravega znanja je deseti faktor : prava osvoboditev . Ta dva faktorja sta končni rezultat pravilne vadbe plemenite osemčlene poti in se pojavita med vadbo prave zbranosti . Prvi faktor , ki se pojavi , je pravo znanje : od tu vznikne globok vpogled v najvišjo resničnost . Zadnji faktor pa je prava osvoboditev : tu se zgodi samoprebujenje , ko posameznik doseže vrhunec svoje prakse . Plemenita osemčlena pot in kognitivna psihologija V eseju Budizem se sreča z zahodno znanostjo Gay Watson razlaga : Iz psihološkega stališča je plemenita osemčlena pot poizkus spremembe miselnih in vedenjskih vzorcev . Zaradi tega vzroka je prvi element poti pravilno razumevanja ) , ki predstavlja posameznikov pogled na svet . Pri podrazdelitvi plemenite osemčlene poti , kjer se nahaja modrost ( ) je pogled na svet globoko povezan z drugim elementov , pravilnim namenom ( ) , ki zadeva miselne vzorce in namero , ki nadzoruje posameznikova dejanja . Te elemente je mogoče videti v praksi v otvoritvenih verzih 'Dhammapade . Plemenita osemčlena pot je tudi četrta plemenita resnica . '' S spremembo popačenega pogleda na svet in z menjavo » omadeževanega zaznavanja « z » umirjenim zaznavanjem « lahko olajšamo trpljenje . Watson to razlaga iz psihološkega vidika : Zunanje povezave Buddha , The Eightfold Path The Noble Eightfold Path : The Way to the End of Suffering , avtor : Bhikkhu Bodhi The Noble & HarmoniousFold Path : The Way to Real Happiness , avtor : Sayadaw Gyi Vimalaramsi Wings to Awakening : An Anthology from the Pali Canon , avtor : Thanissaro Bhikkhu The Path to Peace and Freedom for the Mind , avtor : Ajaan Lee Dhammadharo The Craft of the Heart , avtor : Ajaan Lee Dhammadharo Ambalatthika - rahulovada Sutta : Instructions to Rahula at Mango Stone by the Buddha . V tej sutri Buda svojega sina pouči o veščih umskih , govornih in telesnih dejanjih . Thanissaro Bhikkhu ( prevod ) Sangharakshita , 'The Buddha's Noble Eightfold Path ' , Windhorse Publications , ISBN81- 8. Glej tudi Bodhipakkhiyādhammā Sedemintrideset lastnosti , ki prispevajo k prebujenju . Pet predpisov Štiri plemenite resnice Štirje pravi trudi Štiri stopnje razsvetljenja Sedem faktorjev razsvetljenja Tričleno urjenje Tri vadžre ( telo govor in um ) Radža joga ( aštanga joga ) Opombe Viri Allan , John The Eightfold Path . Retrieved06 from " BuddhaNet " at http://www.buddhanet.net/e-learning/8foldpath.htm . Bhikkhu Bodhi . The Noble Eightfold Path : The Way to the End of Suffering. RetrievedJuly Bogoda , Robert A Simple Guide to Life ( Wheel No . 398 ) . Kandy : BPS. Retrieved04 from " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/bogoda/wheel397.html . Bucknell , Roderick & Stuart - Fox , Martin The Twilight Language : Explorations in Buddhist Meditation and Symbolism . Curzon Press : London . ISBN82540 -4 Carter , John Ross and Palihawadana , Mahinda ; tr. Buddhism : The Dhammapada . New York : History Book Club , Harderwijk , Rudy . A View on Buddhism : Mind and Mental Factors \ . RetrievedJuly Kohn , Michael H . ; tr. The Shambhala Dictionary of Buddhism and Zen . Boston : Shambhala , Ñanamoli Thera ( tr . ) & Bhikkhu Bodhi ( ed . , rev . ) The Discourse on Right View : The Sammaditthi Sutta and its Commentary ( The Wheel Publication No . 379; includes translations of MNand the associated commentary from the Papañcasudani ) . Kandy : Buddhist Publication Society . RetrievedSeptemberfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/nanamoli/wheel377.html . Niimi , J. Buddhism and Cognitive Science \ . RetrievedJuly Nyanasobhano , Bhikkhu Two Dialogues on Dhamma ( Wheel No . 364 ) . Kandy : BPS. Retrieved04 from " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/price/wheel363.html . Rahula , Walpola . What the Buddha Taught . New York : Grove Press , ISBN3031- 3. Rewata Dhamma . The First Discourse of the Buddha . Somerville , Massachusetts : Wisdom Publications , ISBN104 - 1. Snelling , John . The Buddhist Handbook : A Complete Guide to Buddhist Schools , Teaching , Practice , and History . Rochester : Inner Traditions , ISBN. Sri Lanka Buddha Jayanti Tipitaka Series ( SLTP ) ( n . d . ) . Avijjāvaggo ( SN [ Sinhalese ed . ] , ch . in Pali ) . Retrieved onJulyfrom " Mettanet - Lanka " at : http://metta.lk/tipitaka/2Sutta-Pitaka/3Samyutta-Nikaya/Samyutta5/44-Magga-Samyutta/01-Avijjavaggo-p.html \ . Thanissaro Bhikkhu ; tr. Magga - vibhanga Sutta : An Analysis of the Path ( SN8 ) , RetrievedJunefrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn45/sn45.008.than.html . —. Abhaya Sutta : To Prince Abhaya ( On Right Speech ) ( MN. RetrievedJulyfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.058.than.html . —. Avijja Sutta : Ignorance ( SN1) ; . Retrieved04 from " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/sn/sn45/sn45.001.than.html . —. Cunda Kammaraputta Sutta : To Cunda the Silversmith ( AN176) ; . RetrievedJulyfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an10/an10.176.than.html . —. Kevatta ( Kevaddha ) Sutta : To Kevatta ( DN. RetrievedJulyfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/dn/dn.11.0.than.html . —. Maha - cattarisaka Sutta : The Great Forty ( MN. RetrievedOctoberfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.117.than.html . — . \ : The Fruits of the Contemplative Life ( DN. RetrievedJulyfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/dn/dn.02.0.than.html . —. Canki Sutta : With Canki ( excerpt ) ( MN RetrievedJulyfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.095x.than.html . —. Maha - satipatthana Sutta : The Great Frames of Reference ( DN RetrievedJulyfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/dn/dn.22.0.than.html . —. Vanijja Sutta : Business ( Wrong Livelihood ) ( AN177 ) ; RetrievedOctoberfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an05/an05.177.than.html . —. Micchatta Sutta : Wrongness ( AN103 ) ; Retrieved04 from " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/an/an10/an10.103.than.html . —. Saccavibhanga Sutta : An Analysis of the Truths ( MN RetrievedJulyfrom " Access to Insight " at http://www.accesstoinsight.org/tipitaka/mn/mn.141.than.html . Watson , Gay . Buddhism Meets Western Science . RetrievedJuly Budizem