France Kotnik
France Kotnik, slovenski etnolog, literarni zgodovinar in publicist, * 20. november 1882, Dobrije, † 6. februar 1955, Ljubljana.

Življenjepis 
France Kotnik se je rodil v kmečki družini očetu Dominiku in materi Heleni (rojena Skidek). Brat mue je bil Janko Kotnik. Od leta 1894 do 1902 je obiskoval gimnazijo v Celovcu, eno leto služi v avstrijski armadi, ter nato odšel v Gradec kjer je od leta 1903 do 1907 študiral slavistiko. Po zaključku študija je od 1908 do 1919 služboval kot profesor na gimnaziji v Celovcu, od 1919 do 1920 kot vodja gimnazije in učiteljišča v ustanavljanju v Velikovcu, nato na realni gimnaziji na Ptuju, od 1927 šolski inšpektor v Mariboru in od 1929 kot inškektor pri banski šolski upravi v Ljubljani.

Književno delo je Kotnik pričel že kot gimnazijec leta 1900 z leposlovnimi in narodopisnimi članki v celovškem listu Mir; na univerzi pa se je začel znanstveno ukvarjati s kulturo koroških Slovencev, pred vsem z narodopisjem, pa tudi s kulturno in književno zgodovino, najtemeljiteje z življenjem in delom koroško-slovenskega ljudskega pesnika in pisatelja A. Šusterja-Drabosnjaka in s pasijonskimi in podobnimi igrami na slovenskem Koroškem. Namen mu je bil, da bi razložil hkrati s kulturnimi in književnimi posebnostmi koroških Slovencev tudi njih zvezo z ostalimi Slovenci glede značaja in razvoja. Kesneje je obrnil svojo pozornost tudi na štajerske Slovence. Trudil se je tudi za organizacijo kulturnega in izobraževalnega dela na Koroškem.<ref name="ReferenceA">Slovenski biografski leksikon 1925-1991. (2009). Elektronska izdaja. Ljubljana: SAZU</ref>

 Drugo delo 
Kotnik je priredil prvo strokovno izdajo ljudske proze, prvi je tudi začel sistematično raziskovati slovensko ljudsko zdravilstvo. Pripravil je sintetičen pregled o koroških in štajerskih ljudskih pesnikih in pevcih, o rokopisnih pesmaricah od 18. stoletja dalje, o prevajalcih in prepisovalcih nemških ljudskih knjig iz 18. in 19. stoletja; prvi slovenski pregled verskih ljudskih iger in uprizoritev od 16. stoletja dalje. Napisal je zgodovino etnološkega dela na Slovenskem. K popularizaciji etnologije pa je veliko prispeval tudi z objavamiv poljudnih časopisih.

 Važnejši spisi 
NarodopisniDonesek k zgodovini praznoverja na Koroškem (1906); O slovenski kmetski hiši (1906); Koroške narodopisne črtice (1908); Narodno blago s koroško-štajerske meje (1910);  Nov'ne žgati, nov'ne kopati, narodopisna črtica (1911); Slovenska legenda o sv. Ožbaltu (1924); Narodna noša v Mežiški dolini (1926); Narodna noša v Konjicah in Slovenski Bistrici (1926); O narodni noši v Savinjski dolini (1926); Narodna noša v laškem okraju (1927); Narodne noše ptujske okolice (1927); O narodni noši v ptujski okolici (1927); O naših narodnih nošah-Rogaški okraj in Posavje (1927); Božični običaji v ptujski okolici (1928); Pogodba za dobavo lesa, sklenjena med mozirskim tržanom in Zagrebčanom 1796 (obravnava tudi splavljanje lesa po Savinji in Savi do Beograda in dalje) (Etnolog IV, 122–4); O svetem Štefanu zaščitniku konj (1928); Martinov násad (1929); Storije I, Koroške nar. pripovedke in pravljice (Mohorjeva knjižnica 3 (1924).
 
Književna in kulturna zgodovinaBeiträge zur Volksliteratur Kärntens (o Drabosnjaku, Klagenfurt, 1910); Nekaj opomb o koroškem nar. pesniku in pisatelju A. Schusterju-Drabosnjaku (Čas, 1911); Ljudski poetje (Čas, 1911); Nekaj črtic o pasijonskih igrah na Koroškem (1912); Predstava Drabosnjakove pasijonske igre leta 1911;  Andr. Schuster-Drabosnjak (1913); Predigra kostanjske pasijonske igre (1922); Drabosnjakov Ahasver (1922); Drabosnjakove »Bukelce od Matjaža« (1923); O uprizoritvi Drabosnjakove božične igre pred 20 leti (Naš dom 1926); Izviren Drabosnjakov rokopis (1931); Pasijonska igra iz Železne Kaple (1924); Nova brambovska pesem iz leta 1809 (1906); Pesme za deželski bran (1911); O Grund(t)nerju(1913); Pismo V. Oblaka Gr. Einspielerju (1914); Sprotuletna Vijolic- marib. dijaški list iz leta 1846 (1919); Slomškov življenjepis p. Ožb. Rauscha D. J.(1922); Prispevki k slov. bibliografiji (1923); Dvoje fevdnih priseg (1913) Mozirska tržanska prisega iz leta 1740 (1926); Slov. prisega iz Hrastovca (1928); Letak graške Slovenije iz leta 1849 (1914); Župnijska kronika v Logi vasi, (1911); Črtice iz zgodovine kor. šolstva  (1911); Celovška čitalnica (1913); Klagenfurt in den sechziger Jahren (1919); Ptuj v srednjem veku, Ptuj v novem veku (1926).

BiografijeJosip Apih (1911); Jakob Sket (1912); Andrej Einspieler (1914); Slikar Mark Jež Pernhart'' (1923).

Sklici in opombe 

Slovenski etnologi
Slovenski literarni zgodovinarji
Slovenski publicisti
France Kotnik , slovenski etnolog , literarni zgodovinar in publicist , * november Dobrije , † februar Ljubljana . Življenjepis France Kotnik se je rodil v kmečki družini očetu Dominiku in materi Heleni ( rojena Skidek ) . Brat mue je bil Janko Kotnik . Od letadoje obiskoval gimnazijo v Celovcu , eno leto služi v avstrijski armadi , ter nato odšel v Gradec kjer je od letadoštudiral slavistiko . Po zaključku študija je oddoslužboval kot profesor na gimnaziji v Celovcu , oddokot vodja gimnazije in učiteljišča v ustanavljanju v Velikovcu , nato na realni gimnaziji na Ptuju , odšolski inšpektor v Mariboru in odkot inškektor pri banski šolski upravi v Ljubljani . Književno delo je Kotnik pričel že kot gimnazijec letaz leposlovnimi in narodopisnimi članki v celovškem listu Mir ; na univerzi pa se je začel znanstveno ukvarjati s kulturo koroških Slovencev , pred vsem z narodopisjem , pa tudi s kulturno in književno zgodovino , najtemeljiteje z življenjem in delom koroško - slovenskega ljudskega pesnika in pisatelja A. Šusterja - Drabosnjaka in s pasijonskimi in podobnimi igrami na slovenskem Koroškem . Namen mu je bil , da bi razložil hkrati s kulturnimi in književnimi posebnostmi koroških Slovencev tudi njih zvezo z ostalimi Slovenci glede značaja in razvoja . Kesneje je obrnil svojo pozornost tudi na štajerske Slovence . Trudil se je tudi za organizacijo kulturnega in izobraževalnega dela na Koroškem . <ref name= " ReferenceA " >Slovenski biografski leksikon Elektronska izdaja . Ljubljana : SAZU< /ref> Drugo delo Kotnik je priredil prvo strokovno izdajo ljudske proze , prvi je tudi začel sistematično raziskovati slovensko ljudsko zdravilstvo . Pripravil je sintetičen pregled o koroških in štajerskih ljudskih pesnikih in pevcih , o rokopisnih pesmaricah od stoletja dalje , o prevajalcih in prepisovalcih nemških ljudskih knjig iz in stoletja ; prvi slovenski pregled verskih ljudskih iger in uprizoritev od stoletja dalje . Napisal je zgodovino etnološkega dela na Slovenskem . K popularizaciji etnologije pa je veliko prispeval tudi z objavamiv poljudnih časopisih . Važnejši spisi NarodopisniDonesek k zgodovini praznoverja na Koroškem O slovenski kmetski hiši Koroške narodopisne črtice Narodno blago s koroško - štajerske meje Nov'ne žgati , nov'ne kopati , narodopisna črtica Slovenska legenda o sv . Ožbaltu Narodna noša v Mežiški dolini Narodna noša v Konjicah in Slovenski Bistrici O narodni noši v Savinjski dolini Narodna noša v laškem okraju Narodne noše ptujske okolice O narodni noši v ptujski okolici O naših narodnih nošah - Rogaški okraj in Posavje Božični običaji v ptujski okolici Pogodba za dobavo lesa , sklenjena med mozirskim tržanom in Zagrebčanom ( obravnava tudi splavljanje lesa po Savinji in Savi do Beograda in dalje ) ( Etnolog IV ,4 ) ; O svetem Štefanu zaščitniku konj Martinov násad Storije I , Koroške nar. pripovedke in pravljice ( Mohorjeva knjižnica ( 1924 ) . Književna in kulturna zgodovinaBeiträge zur Volksliteratur Kärntens ( o Drabosnjaku , Klagenfurt , Nekaj opomb o koroškem nar. pesniku in pisatelju A. Schusterju - Drabosnjaku ( Čas , Ljudski poetje ( Čas , Nekaj črtic o pasijonskih igrah na Koroškem Predstava Drabosnjakove pasijonske igre leta Andr. Schuster - Drabosnjak Predigra kostanjske pasijonske igre Drabosnjakov Ahasver Drabosnjakove » Bukelce od Matjaža « O uprizoritvi Drabosnjakove božične igre predleti ( Naš dom Izviren Drabosnjakov rokopis Pasijonska igra iz Železne Kaple Nova brambovska pesem iz leta ( 1906 ) ; Pesme za deželski bran O Grund( t ) nerju ( 1913 ) ; Pismo V. Oblaka Gr. Einspielerju Sprotuletna Vijolic - marib . dijaški list iz leta ( 1919 ) ; Slomškov življenjepis p. Ožb. Rauscha D. J . ( 1922 ) ; Prispevki k slov . bibliografiji Dvoje fevdnih prisegMozirska tržanska prisega iz leta ( 1926 ) ; Slov . prisega iz Hrastovca Letak graške Slovenije iz leta ( 1914 ) ; Župnijska kronika v Logi vasi , Črtice iz zgodovine kor. šolstva Celovška čitalnica Klagenfurt in den sechziger Jahren Ptuj v srednjem veku , Ptuj v novem veku BiografijeJosip Apih Jakob Sket Andrej Einspieler Slikar Mark Jež Pernhart'' Sklici in opombe Slovenski etnologi Slovenski literarni zgodovinarji Slovenski publicisti