Ahacij Stržinar
Ahacij Stržinar(tudi Steržinar ali Steržiner), slovenski duhovnik in nabožni pesnik, * 11. maj 1676, Suha, † 17. maj 1741, Nazarje.

Življenje 
Ahacij Stržinar je bil sin Marka in Maruše Stržinarja. Bil je šesti izmed osmero otrok. Osnovno šolo je najverjetneje obiskoval v Škofji Loki, gimnazijo pa pri jezuitih v Ljubljani. Na Dunaju je poslušal svobodne umetnosti in filozofijo, postal magister le-teh ter dokončal bogoslovje. Leta 1702 je bil v Vidmu posvečen v duhovnika, leta 1703 je postal kaplan pri Sv. Petru v Ljubljani. V letih 1707–13 je služil kot spovednik pri klarisah v Ljubljani. Leta 1713 je nastopil službo župnika v Gornjem gradu, ki jo je opravljal 20 let. Leta 1733 se je tej službi odpovedal, da bi se lahko posvetil češčenju sv. Frančiška Ksaverija v Radmirju pri Gornjem gradu. Tu je na čast tega svetnika že leta 1715 ustanovil božjo pot. Sezidal je tudi novo cerkev, ki je bila posvečena 8. oktobra 1728.

Delo 

Ustanovitev božje poti je Stržinar popisal v spisu Origo devotionis (1716), njen razmah v prvih desetih letih pa pod naslovom Decas Xaverianae devotionis (1726); oboje se je ohranilo v rokopisu v Radmirju. Verjetno je sodeloval tudi pri rokopisu Annales rev. dominorum sacerdotum curatorum ad s. Franciscum Xav … et alia notata posteritate digna, ki popisuje dobo v letih 1733–39. K uspešnosti božje poti so pomagale publikacije z naslovom Xaverianische Ehr- und Gnadenburg ali Fortsetzung Xaverianischer Ehr- und Gnadenburg, ki so jih na podlagi Stržinarjevega gradiva sestavljali drugi. Publikacije so izšle v nemščini,  latinščini in italijanščini. 

V slovenščini je Stržinar leta 1729 izdal Katoliš kršanskiga vuka pejsme, katere se per kršanskimo vuko, božjih potih, per svetimu misijonu inu zlasti per svetimo Francisko Ksaverijo na Straže Gorniga gradu fare nucnu pojo, ki poleg tega, kar navaja naslov, vsebuje tudi prvo slovensko peto mašo. Naslednje leto je izšla še knjižica z naslovom Pejsem od teh velikih odpustikov, ki se prav tako nanaša na pobožnosti v Radmirju.

Katoliš kršanskiga vuka pejsme 

Po vsebini je to prva katoliška katekizemska pesmarica, ki jo skoraj v celoti tvorijo pesmi. Pesmarica je namenjena mladeničem in deklicam, starejšim in mlajšim. Stržinar v predgovoru navede tri razloge za nastanek pesmarice:

1. da bi mladi ljudje, ki se radi veselijo in od veselja pojejo vse sorte pesmi, še rajši peli te svete pesmi;

2. mladi ljudje se bodo krščanskega nauka raje in lažje učili skozi pesmi in tudi dlje ga bodo obdržali v glavi;

3. da bi mladi ljudje opustili petje nevarnih in pohujšljivih pesmi in bi peli svete pesmi, ki ljudi poboljšajo in potolažijo.  

Pesmi naj se bi pele na božjih poteh, na procesijah, pri učenju krščanskega nauka in pri maši (pred in po pridigi).

Seznam pesmi 
 Od Buga cila nu konca tega človeka 
 Od Svete Trojce
 Od Christusa
 Od Svetiga Rešniga Telesa
 Od Svete Nedele
 Od Svete Maše (prva slovenska mašna pesem!)
 Od Zacramenta te Pokure
 Od te keršanske Pravice
 Od Poslednih reči tega človeka
 Od te ferdamane duše
 Od Pokore
 Od Britke Martre Jesusove
 Od Grevenge
 Zdihuvaine eniga Grešnika pruti Divici Marie 
 Klaguvaine eniga Grešnika inu Troštanie Divice Marie
 Od Svetiga Angela Variha
 Od Svetiga Duha
 Od popolnoma Lubezni Božie Svetiga Francisca Xaveria
 Od Svetiga Francisca Xaveria Patrona Svetiga Missiona 
 H´ Koncu eniga dobriga della Te deum Laudamus
 Od sprašuvania te Veisti sa spoud
 Od Grevenge sa spoud
 Od Spoudi
 Od Vrednosti tega Zacramenta Svetiga Rešniga Telesa
 Od fruhtov inu gnad tega Zacramenta Svetiga Rešniga Telesa
 Od Perpraulania inu Prejemanie tega Svetiga Rešniga Telesa
 Od Svete neše Politiane
 Od Svete Meriethe Cortone
 Od S. Francisca Xaveria v´ Gornim Gradu v´ svoie Cerqui čudniga Pomočnika
 Od Vsakdaniga popolnoma odpustika v´ Cerqui S. Francisca Xaveria v´ Gornim Gradu
 Kar se pred nu po Peissmih; pred nu po žegnu Svetiga Rešniga Telesa poje
 Litanie od ner sveteišiga Imena Jesusa
 Litanie Lauretanske od Divice Matere Marie
 Litanie od S. Francisca Xaveria
 Litanie od vseh Svetnikov
 Perstavk od Keršanskiga navuka
 Skrivnosti svete Trojce etc.
 Ta Apostolska Veira
 Ta Gospodnia molitov ali Oča naš
 To Angelsku Cešenie ali Cešena se Maria
 Te desset Zapovidi Božie
 Te Zapovidi Keršanske Cerque
 Te sedem Zakramenti
 Popolnoma Grevenga
 Dovžnost lete molitve se vučiti
 Dovžnost te molitve prov zastopiti
 Perdavk posebne andohti za mlade ludi pruti Jesusu inu Marie
 Viša moliti Sveti Roženkranc
 Perva Andoht Svetiga Francisca teh deset petkov
 Druga Andoht Svetiga Xaveria devet dni sporet
 Popolnoma odpustik vsaki dan per S. Francisco Xaverio v´ Gornim Gradu na Straže
 Perdavk od drugih Odpustikov

Vmes so tudi notni zapisi nekaterih pesmi in molitve.

Z izdajo pesmarice je Stržinar vplival na kasnejše pesmarje, zlasti na Primoža Lavrenčiča in Franca Paglovca.

Pejsem od teh velikih odpustikov 

To je 30 strani obsegajoča knjižica o odpustkih. V predgovoru Stržinar pove, od kod prihajajo odpustki. V nadaljevanju govori o tem, kaj je potrebno storiti za odpustke in za koga se jih dobi. Možna sta samo dva odpustka, in sicer popolni odpustek ali 7 let odpustka in tolikokrat 40 dni. Na koncu so pesmi Svete Marie Magdalene.

Bibliografija 
 Xaverianische Ehr und Gnaden- Burg : das ist: Xaverianische Andacht, Gnaden und Gutthaten, so sich auf dem Bühel- Strasse bey Oberburg in Unter- Steyermarck bey dem Gnaden-Bild des Sterbenden Heiligen Francisci Xaverii de bona morte, von dem guten Todt, aus der gesellschaft Jesu, von dem Jahr 1715. bis 1740. sich zugetragen, und von R.D.M. Achatio Sterschiner... samt etlichen Andachts- übungen.  Wien: gedrückt bey Johann Ignatz Heyinger, 1741.   
 Fortsetzung Xaverianischer Ehr- und Gnaden-Burg, das ist: Gnaden und Gutthaten, so auf der Bühel-Strasse Bey Oberburg, in unter Steyermarck, Bey dem Gnaden-Bild Des sterbenden Heiligen Francisci Xaverii, aus der Gesellschaft Jesu, von dem Jahr 1741, bis zum Ende des 1757sten Jahres sich zugetragen, mit Gutheissung hoher Geistlischen Obrigkeit. Wien: gedruckt bey Joseph Kurtzböck, 1758. 
 Catholish kershanskiga vuka peissme : katére se per kershánskimo vuko, Boshyh potyh, per svétimu missiónu; inu slasti per svétimo Francisco Xaverio na Strashe Górniga Gradu fare nuznu poyo. Kir ie vsaki dan sa vsákiga romária popólnoma odpustik enkrat v' letu : pogmérane inu na svitlóbo dane. V' Nemshkim Gradzu: per Widmanstadianskih Erbizhah, 1729. 
 Peissem od teh velíkih odpústikov te svete kríshove poti per te novi cerkvi svétiga Francisca Xaveria v'Gornim Gradu. Labaci: formis J. G. Mayr ..., 1730.

Viri 
 Höfler Janez. Slovenska cerkvena pesem v 18. stoletju. Ljubljana: SAZU, 1975. 
 Jesenovec France. "Ahacij Stržinar s Suhe (Ob 220 - letnici njegove smrti)." Loški razgledi letnik 09 (1962). <http://www.dlib.si/?URN=URN:NBN:SI:DOC-2Z7Q422C>
 Zgodovina slovenskega slovstva 1 (Ur. Lino Legiša). Ljubljana: Slovenska matica, 1956. Str. 309–310.
 Smolik Marijan. Odmev verskih resnic in kontroverz v slovenski cerkveni pesmi od začetkov do konca 18. stoletja. Ljubljana: Semeniška knjižnica, 1963. 
Mirko Rupel. Steržiner, Ahac (1676–1741). SB.

Slovenski pesniki
Slovenski rimskokatoliški duhovniki
Osebnosti s Škofjeloškega
Ahacij Stržinar( tudi Steržinar ali Steržiner ) , slovenski duhovnik in nabožni pesnik , * maj Suha , † maj Nazarje . Življenje Ahacij Stržinar je bil sin Marka in Maruše Stržinarja . Bil je šesti izmed osmero otrok . Osnovno šolo je najverjetneje obiskoval v Škofji Loki , gimnazijo pa pri jezuitih v Ljubljani . Na Dunaju je poslušal svobodne umetnosti in filozofijo , postal magister le - teh ter dokončal bogoslovje . Letaje bil v Vidmu posvečen v duhovnika , letaje postal kaplan pri Sv . Petru v Ljubljani . V letih13 je služil kot spovednik pri klarisah v Ljubljani . Letaje nastopil službo župnika v Gornjem gradu , ki jo je opravljallet . Letase je tej službi odpovedal , da bi se lahko posvetil češčenju sv . Frančiška Ksaverija v Radmirju pri Gornjem gradu . Tu je na čast tega svetnika že letaustanovil božjo pot . Sezidal je tudi novo cerkev , ki je bila posvečena oktobra Delo Ustanovitev božje poti je Stržinar popisal v spisu Origo devotionis njen razmah v prvih desetih letih pa pod naslovom Decas Xaverianae devotionis oboje se je ohranilo v rokopisu v Radmirju . Verjetno je sodeloval tudi pri rokopisu Annales rev . dominorum sacerdotum curatorum ad s. Franciscum Xav … et alia notata posteritate digna , ki popisuje dobo v letih39. K uspešnosti božje poti so pomagale publikacije z naslovom Xaverianische Ehr - und Gnadenburg ali Fortsetzung Xaverianischer Ehr - und Gnadenburg , ki so jih na podlagi Stržinarjevega gradiva sestavljali drugi . Publikacije so izšle v nemščini , latinščini in italijanščini . V slovenščini je Stržinar letaizdal Katoliš kršanskiga vuka pejsme , katere se per kršanskimo vuko , božjih potih , per svetimu misijonu inu zlasti per svetimo Francisko Ksaverijo na Straže Gorniga gradu fare nucnu pojo , ki poleg tega , kar navaja naslov , vsebuje tudi prvo slovensko peto mašo . Naslednje leto je izšla še knjižica z naslovom Pejsem od teh velikih odpustikov , ki se prav tako nanaša na pobožnosti v Radmirju . Katoliš kršanskiga vuka pejsme Po vsebini je to prva katoliška katekizemska pesmarica , ki jo skoraj v celoti tvorijo pesmi . Pesmarica je namenjena mladeničem in deklicam , starejšim in mlajšim . Stržinar v predgovoru navede tri razloge za nastanek pesmarice : 1. da bi mladi ljudje , ki se radi veselijo in od veselja pojejo vse sorte pesmi , še rajši peli te svete pesmi ; 2. mladi ljudje se bodo krščanskega nauka raje in lažje učili skozi pesmi in tudi dlje ga bodo obdržali v glavi ; 3. da bi mladi ljudje opustili petje nevarnih in pohujšljivih pesmi in bi peli svete pesmi , ki ljudi poboljšajo in potolažijo . Pesmi naj se bi pele na božjih poteh , na procesijah , pri učenju krščanskega nauka in pri maši ( pred in po pridigi ) . Seznam pesmi Od Buga cila nu konca tega človeka Od Svete Trojce Od Christusa Od Svetiga Rešniga Telesa Od Svete Nedele Od Svete Maše ( prva slovenska mašna pesem ! ) Od Zacramenta te Pokure Od te keršanske Pravice Od Poslednih reči tega človeka Od te ferdamane duše Od Pokore Od Britke Martre Jesusove Od Grevenge Zdihuvaine eniga Grešnika pruti Divici Marie Klaguvaine eniga Grešnika inu Troštanie Divice Marie Od Svetiga Angela Variha Od Svetiga Duha Od popolnoma Lubezni Božie Svetiga Francisca Xaveria Od Svetiga Francisca Xaveria Patrona Svetiga Missiona H ´ Koncu eniga dobriga della Te deum Laudamus Od sprašuvania te Veisti sa spoud Od Grevenge sa spoud Od Spoudi Od Vrednosti tega Zacramenta Svetiga Rešniga Telesa Od fruhtov inu gnad tega Zacramenta Svetiga Rešniga Telesa Od Perpraulania inu Prejemanie tega Svetiga Rešniga Telesa Od Svete neše Politiane Od Svete Meriethe Cortone Od S. Francisca Xaveria v ´ Gornim Gradu v ´ svoie Cerqui čudniga Pomočnika Od Vsakdaniga popolnoma odpustika v ´ Cerqui S. Francisca Xaveria v ´ Gornim Gradu Kar se pred nu po Peissmih ; pred nu po žegnu Svetiga Rešniga Telesa poje Litanie od ner sveteišiga Imena Jesusa Litanie Lauretanske od Divice Matere Marie Litanie od S. Francisca Xaveria Litanie od vseh Svetnikov Perstavk od Keršanskiga navuka Skrivnosti svete Trojce etc . Ta Apostolska Veira Ta Gospodnia molitov ali Oča naš To Angelsku Cešenie ali Cešena se Maria Te desset Zapovidi Božie Te Zapovidi Keršanske Cerque Te sedem Zakramenti Popolnoma Grevenga Dovžnost lete molitve se vučiti Dovžnost te molitve prov zastopiti Perdavk posebne andohti za mlade ludi pruti Jesusu inu Marie Viša moliti Sveti Roženkranc Perva Andoht Svetiga Francisca teh deset petkov Druga Andoht Svetiga Xaveria devet dni sporet Popolnoma odpustik vsaki dan per S. Francisco Xaverio v ´ Gornim Gradu na Straže Perdavk od drugih Odpustikov Vmes so tudi notni zapisi nekaterih pesmi in molitve . Z izdajo pesmarice je Stržinar vplival na kasnejše pesmarje , zlasti na Primoža Lavrenčiča in Franca Paglovca . Pejsem od teh velikih odpustikov To jestrani obsegajoča knjižica o odpustkih . V predgovoru Stržinar pove , od kod prihajajo odpustki . V nadaljevanju govori o tem , kaj je potrebno storiti za odpustke in za koga se jih dobi . Možna sta samo dva odpustka , in sicer popolni odpustek alilet odpustka in tolikokratdni . Na koncu so pesmi Svete Marie Magdalene . Bibliografija Xaverianische Ehr und Gnaden - Burg \ : das ist : Xaverianische Andacht , Gnaden und Gutthaten , so sich auf dem Bühel - Strasse bey Oberburg in Unter - Steyermarck bey dem Gnaden - Bild des Sterbenden Heiligen Francisci Xaverii de bona morte , von dem guten Todt , aus der gesellschaft Jesu , von dem Jahr bis sich zugetragen , und von R. D . M. Achatio Sterschiner . . . samt etlichen Andachts - übungen . Wien : gedrückt bey Johann Ignatz Heyinger , Fortsetzung Xaverianischer Ehr - und Gnaden - Burg , das ist : Gnaden und Gutthaten , so auf der Bühel - Strasse Bey Oberburg , in unter Steyermarck , Bey dem Gnaden - Bild Des sterbenden Heiligen Francisci Xaverii , aus der Gesellschaft Jesu , von dem Jahr bis zum Ende desten Jahres sich zugetragen , mit Gutheissung hoher Geistlischen Obrigkeit . Wien : gedruckt bey Joseph Kurtzböck , Catholish kershanskiga vuka peissme \ : katére se per kershánskimo vuko , Boshyh potyh , per svétimu missiónu ; inu slasti per svétimo Francisco Xaverio na Strashe Górniga Gradu fare nuznu poyo . Kir ie vsaki dan sa vsákiga romária popólnoma odpustik enkrat v' letu \ : pogmérane inu na svitlóbo dane . V' Nemshkim Gradzu : per Widmanstadianskih Erbizhah , Peissem od teh velíkih odpústikov te svete kríshove poti per te novi cerkvi svétiga Francisca Xaveria v'Gornim Gradu . Labaci : formis J. G. Mayr \ . . . , Viri Höfler Janez . Slovenska cerkvena pesem v stoletju . Ljubljana : SAZU , Jesenovec France . " Ahacij Stržinar s Suhe ( Ob - letnici njegove smrti ) . " Loški razgledi letnik ( 1962 ) . <http : / /www . dlib.si/?URN=URN:NBN:SI:DOC-2Z7Q422C > Zgodovina slovenskega slovstva ( Ur. Lino Legiša ) . Ljubljana : Slovenska matica , Str . 310. Smolik Marijan . Odmev verskih resnic in kontroverz v slovenski cerkveni pesmi od začetkov do konca stoletja . Ljubljana : Semeniška knjižnica , Mirko Rupel . Steržiner , Ahac1741 ) . SB. Slovenski pesniki Slovenski rimskokatoliški duhovniki Osebnosti s Škofjeloškega