Homologna vrsta
Homologna vrsta je niz kemijskih spojin z enako splošno kemijsko formulo, ki imajo zaradi enake funkcionalne skupine podobne kemijske lastnosti. V homologni vrsti obstojajo neki trendi fizikalnih in kemijskih lastnosti, ki so posledica naraščanja molekulske mase in velikosti molekule. Etan ima, na primer, višje vrelišče kot metan in propan večje kot etan, ker so v vsakem naslednjem členu zaradi večjega števila ogljikovih atomov močnejše tudi medmolekularne Van der Waalsove sile. Homologne vrste so najpogostejše pri organskih spojinah, nekaj pa jih je tudi pri anorganskih spojinah.

Organske spojine 
Najbolj znano homologno vrsto tvorijo alkani (parafini), podobno vrsto pa tvorijo tudi alkeni (olefini), metoksietani (etri), alkini itd., ki se med seboj razlikujejo za eno CH2 skupino in 14 atomskih masnih enot. Prvi členi homologne vrste alkanov so metan (CH4), etan (C2H6), propan (C3H8), butan (C4H10) in pentan (C5H12).

Podobno vrsto tvorijo, na primer, alkoholi, aldehidi, ketoni in karboksilne kisline. Homologna vrsta primarnih alkoholov se začenja z metanolom (CH3-OH) in se nadaljuje z etanolom (C2H5-OH) in propanolom (C3H7-OH). Podobno vrsto tvorijo sekundarni alkoholi (prvi člen je izopropanol, CH3-CHOH-CH3) in terciarni alkoholi (prvi člen je terc-butanol, CH3-C(CH3)OH-CH3).

<center>
 <table border=0 cellpadding=2 cellspacing=0 width="80%">
  Homologna vrsta
 Splošna formula
 Primer
 Funkcionalna skupina
  alkani
 CnH2n+2, n>0
 CH4, n=1
 -
  alkili (radikali)
 CnH2n+2, n>0
 -CH3, n=1
 -
  alkeni
 CnH2n, n>1
 C2H4, n=2
 C=C
 alkini
 CnH2n–2, n>1
 C2H2, n=2
 C≡C
</tr>
 cikloalkani
 CnH2n, n>2
 C3H6, n=3
 <td align="center">-<td>
</tr>
 cikloalkeni
 CnH2n-2, n>2
 <td bgcolor="#EEEEEE" align="center">C3H4, n=3</sub>, </td>
 C=C
</tr>
 cikloalkini
 CnH2n-4, n>2
 C4H4, n=4
 <td align="center">C≡C<td>
</tr>
alkoholi
 CnH2n+1OH, n>0
 CH3OH, n=1
 -OH
</tr>
 aldehidi
 CnH2n+1CHO, n>0
 HCHO, n=1
 <td align="center">-CHO<td>
</tr>
 karboksilne kisline
 CnH2n+1COOH, n>0
 HCOOH, n=1
 -COOH
</tr>
 ogljikovi hidrati
 Cn(H2O)n, n>0
 C6H12O6
 <td align="center">-<td>
</tr>
 fosfani
 PnHn+m, *
 -
 -
</tr>
 silani
 CnSinH2n+2, n>0
 C<sub>-
 <td align="center">-<td>
</tr>
 borani
 BnHm, **
 -
 -
</tr>
</table>
</center>

Opomba:

(*) Fosfani: n = naravno število, m = 2, 0, -2, -4, -6...:
(**) Borani: n, m = naravno število)

Homologni oksidi 
Homologna vrsta ni značilna samo za organsko kemijo. Homologno vrsto s splošno formulo MenO2n-1 za 2<n<10 tvorijo tudi titanovi, vanadijevi in molibdenovi oksidi. (Me = Ti, V ali Mo).

Kemija
Homologna vrsta je niz kemijskih spojin z enako splošno kemijsko formulo , ki imajo zaradi enake funkcionalne skupine podobne kemijske lastnosti . V homologni vrsti obstojajo neki trendi fizikalnih in kemijskih lastnosti , ki so posledica naraščanja molekulske mase in velikosti molekule . Etan ima , na primer , višje vrelišče kot metan in propan večje kot etan , ker so v vsakem naslednjem členu zaradi večjega števila ogljikovih atomov močnejše tudi medmolekularne Van der Waalsove sile . Homologne vrste so najpogostejše pri organskih spojinah , nekaj pa jih je tudi pri anorganskih spojinah . Organske spojine Najbolj znano homologno vrsto tvorijo alkani ( parafini ) , podobno vrsto pa tvorijo tudi alkeni ( olefini ) , metoksietani ( etri ) , alkini itd . , ki se med seboj razlikujejo za eno CH2 skupino inatomskih masnih enot . Prvi členi homologne vrste alkanov so metan ( CH4 ) , etan ( C2H6 ) , propan ( C3H8 ) , butan ( C4H10 ) in pentan ( C5H12 ) . Podobno vrsto tvorijo , na primer , alkoholi , aldehidi , ketoni in karboksilne kisline . Homologna vrsta primarnih alkoholov se začenja z metanolom ( CH3 - OH ) in se nadaljuje z etanolom ( C2H5 - OH ) in propanolom ( C3H7 - OH ) . Podobno vrsto tvorijo sekundarni alkoholi ( prvi člen je izopropanol , CH3 - CHOH - CH3 ) in terciarni alkoholi ( prvi člen je terc - butanol , CH3 - C ( CH3 ) OH - CH3 ) . <center> <table border=0 cellpadding=2 cellspacing=0 width= " 80% " > Homologna vrsta Splošna formula Primer Funkcionalna skupina alkani CnH2n+2 , n>0 CH4 , n=1 - alkili ( radikali ) CnH2n+2 , n>0 - CH3 , n=1 - alkeni CnH2n , n>1 C2H4 , n=2 C=C alkini CnH2n –2 , n>1 C2H2 , n=2 C≡C < /tr> cikloalkani CnH2n , n>2 C3H6 , n=3 <td align= " center " > - <td> < /tr> cikloalkeni CnH2n - 2 , n>2 <td bgcolor= " #EEEEEE " align= " center " >C3H4 , n=3< /sub> , < /td> C=C < /tr> cikloalkini CnH2n - 4 , n>2 C4H4 , n=4 <td align= " center " >C≡C<td> < /tr> alkoholi CnH2n+1OH , n>0 CH3OH , n=1 - OH < /tr> aldehidi CnH2n+1CHO , n>0 HCHO , n=1 <td align= " center " > - CHO<td> < /tr> karboksilne kisline CnH2n+1COOH , n>0 HCOOH , n=1 - COOH < /tr> ogljikovi hidrati Cn ( H2O )n , n>0 C6H12O6 <td align= " center " > - <td> < /tr> fosfani PnHn+m , * - - < /tr> silani CnSinH2n+2 , n>0 C<sub> - <td align= " center " > - <td> < /tr> borani BnHm , ** - - < /tr> < /table > < /center> Opomba : ( * ) Fosfani : n = naravno število , m = . . : ( ** ) Borani : n , m = naravno število ) Homologni oksidi Homologna vrsta ni značilna samo za organsko kemijo . Homologno vrsto s splošno formulo MenO2n - 1 zan <10 tvorijo tudi titanovi , vanadijevi in molibdenovi oksidi . ( Me = Ti , V ali Mo ) . Kemija