Lepontiska alperna
Lepontiska alperna (italienska: Alpi Lepontine, tyska: Lepontinische Alpen) är en bergskedja i de schweiziska kantonerna Valais, Ticino, Uri, Graubünden och i de italienska regionerna Piemonte och Lombardiet. Den högsta toppen, Monte Leone, är 3 553 meter över havet i Valais. I norra delen ligger det välkända Sankt Gotthardsmassivet.

Geografi

Allmänt 
I SOIUSA-systemet utgör de Lepontiska alperna en sektion (SZ 10) i Nordvästalperna. De Lepontiska alperna begränsas i väster av Simplonpasset, i norr av Rhônes dalgång, Urserendalen och Vorderrhein, i öster av Hinterrhein och Splügenpasset och i söder av Passo San Jorio, Bellinzona och Lago Maggiore.

Huvudkedjan ansluter till de Penninska alperna vid Simplonpasset. Den förlöper via Griespasset och Nufenenpasset till det 50 kilometer västerut belägna Sankt Gotthardspasset. Huvudkedjan fortsätter 20 kilometer västerut till Lukmanierpasset och vidare till det 40 kilometer västerut belägna Splügenpasset, som är gräns till de Rätiska alperna.

Indelning 
Det ca 100 km långa och 50 km breda området kan indelas på olika sätt. SOIUSA gör följande:

Monte Leonegruppen och Sankt Gotthard massivet 
Området innefattar huvudkejdan från Simplonpasset till Lukmanierpasset. (SOIUSA-undersektion: STS 10.I)

Mellan floderna Toce och Ticino 
Bergskedjorna söder om San Giacomo-passet, alltså mellan floderna Toce och Ticino kallas av SOIUSA Alpi Ticinesi e del Verbano, (SOIUSA-undersektion: STS 10.II). På svenska har namnet Tessin-alperna ibland använts med något oklar betydelse. Här finns dalarna Centovalli, Valle Maggia och Valle Verzasca vars floder mynnar i Lago Maggiore nära Locarno. Den högsta toppen är Basòdino (3 274 m ö.h.)

Adulaalperna 
Området mellan Lukmanierpasset och Splügenpasset, med sidokejor kallas Adulaalperna (SOIUSA-undersektion: STS 10.III). Den högsta toppen är Adula eller Rheinwaldhorn (3 402 m ö.h.)

Kommunikationer 
Simplonpasset är vanligen öppet på vintern. Kedjans huvudkam korsas av fyra sommaröppna bilvägar: Nufenenpasset , Sankt Gotthardspasset med vinteröppen vägtunnel, Lukmanierpasset och San Bernardinopasset med vinteröppen vägtunnel. Under Gotthardspasset leder även två järnvägstunnlar. En mindre järnväg är Centovallibanan mellan Locarno och Domodossola.

Geologi och naturtillgångar 
Området består huvudsakligen av kristallina bergarter. I kantonen Ticino finns flera stenbrott.

Språk 
Tyska talas norr om huvudkammen liksom i de schweiziska Walserbyarna söder om Simplonpasset och i Bosco Gurin i Ticino. I Surselva, Hinterrheins dalgång, är dock rätoromanska vanligt. Söder om huvudkammen talas mest italienska.

Etymologi 
Namnet kommer av Leponterna, ett folk som levde i nuvarande Ticino och Ossoladalen på 600-talet f.Kr. och underkuvades av romarriket

Turism 
Det finns några vintersportorter, bland annat Andermatt. Ascona och Locarno vid Lago Maggiore är omtyckta turistmål under vår, sommar och höst.

Källor 
 La “Suddivisione orografica internazionale unificata del Sistema Alpino” (SOIUSA) Sergio Marazzi
 * , Gianluca Vietti

Bergskedjor i Schweiz
Bergskedjor i Italien
Bergskedjor i Alperna
Lepontiska alperna ( italienska : Alpi Lepontine , tyska : Lepontinische Alpen ) är en bergskedja i de schweiziska kantonerna Valais , Ticino , Uri , Graubünden och i de italienska regionerna Piemonte och Lombardiet . Den högsta toppen , Monte Leone , är553 meter över havet i Valais . I norra delen ligger det välkända Sankt Gotthardsmassivet . Geografi Allmänt I SOIUSA-systemet utgör de Lepontiska alperna en sektion ( SZi Nordvästalperna . De Lepontiska alperna begränsas i väster av Simplonpasset , i norr av Rhônes dalgång , Urserendalen och Vorderrhein , i öster av Hinterrhein och Splügenpasset och i söder av Passo San Jorio , Bellinzona och Lago Maggiore . Huvudkedjan ansluter till de Penninska alperna vid Simplonpasset . Den förlöper via Griespasset och Nufenenpasset till detkilometer västerut belägna Sankt Gotthardspasset . Huvudkedjan fortsätterkilometer västerut till Lukmanierpasset och vidare till detkilometer västerut belägna Splügenpasset , som är gräns till de Rätiska alperna . Indelning Det cakm långa ochkm breda området kan indelas på olika sätt . SOIUSA gör följande : Monte Leonegruppen och Sankt Gotthard massivet Området innefattar huvudkejdan från Simplonpasset till Lukmanierpasset . ( SOIUSA-undersektion : STSI ) Mellan floderna Toce och Ticino Bergskedjorna söder om San Giacomo-passet , alltså mellan floderna Toce och Ticino kallas av SOIUSA Alpi Ticinesi e del Verbano , ( SOIUSA-undersektion : STSI I ) . På svenska har namnet Tessin-alperna ibland använts med något oklar betydelse . Här finns dalarna Centovalli , Valle Maggia och Valle Verzasca vars floder mynnar i Lago Maggiore nära Locarno . Den högsta toppen är Basòdino274 m ö.h. ) Adulaalperna Området mellan Lukmanierpasset och Splügenpasset , med sidokejor kallas Adulaalperna ( SOIUSA-undersektion : STSII I ) . Den högsta toppen är Adula eller Rheinwaldhorn402 m ö.h . ) Kommunikationer Simplonpasset är vanligen öppet på vintern . Kedjans huvudkam korsas av fyra sommaröppna bilvägar : Nufenenpasset , Sankt Gotthardspasset med vinteröppen vägtunnel , Lukmanierpasset och San Bernardinopasset med vinteröppen vägtunnel . Under Gotthardspasset leder även två järnvägstunnlar . En mindre järnväg är Centovallibanan mellan Locarno och Domodossola . Geologi och naturtillgångar Området består huvudsakligen av kristallina bergarter . I kantonen Ticino finns flera stenbrott . Språk Tyska talas norr om huvudkammen liksom i de schweiziska Walserbyarna söder om Simplonpasset och i Bosco Gurin i Ticino . I Surselva , Hinterrheins dalgång , är dock rätoromanska vanligt . Söder om huvudkammen talas mest italienska . Etymologi Namnet kommer av Leponterna , ett folk som levde i nuvarande Ticino och Ossoladalen påtalet f.Kr . och underkuvades av romarriket Turism Det finns några vintersportorter , bland annat Andermatt . Ascona och Locarno vid Lago Maggiore är omtyckta turistmål under vår , sommar och höst . Källor La “Suddivisione orografica internazionale unificata del Sistema Alpino” ( SOIUSA ) Sergio Marazzi * , Gianluca Vietti Bergskedjor i Schweiz Bergskedjor i Italien Bergskedjor i Alperna