Samuel Johansson
Johan Samuel Johansson, Samuel på Stortorpet, född 6 december 1898 på Övre Stortorpet i Långvak, Arvika kommun, död 10 mars 1992 på Övre Stortorpet i Långvak, Arvika, var en svensk krukmakare och keramiker.

Samuel Johansson, som var son till krukmakaren Johan Johansson (1848–1925) och yngste bror till krukmakaren Karl Johansson (1881–1943). Fadern hade skolats av sin far Nils Nilsson, som var den förste krukmakaren i trakten och den som hittade den fina leran som blev grunden till allt krukmakeri i Ålgården/Långvak) att omkring 1870 bygga en krukmakarverkstad på Övre Stortorpet i Långvak utanför Arvika och när han avled 1925 övertog sönerna Karl och Samuel Johansson verkstaden.

Samuel Johansson började han göra "keramik" som han kallade det istället för "kärle" (krukor), som man dittills hade producerat.  började i faderns verkstad där han tillverkade bondehushållets bruksföremål. Senare kom han i kontakt med formgivaren Riborg Böving som formgav och dekorerade föremål som Johansson drejade.    

Johansson var skicklig på att dreja men marknaden ville ofta ha exakt likadana föremål som tallrikar, assietter och koppar/muggar. I verkstaden hade man fram till denna tid tillverkat blomkrukor som man formade i gipsformar. Tekniken med formar gjorde att man inte längre behövde kunna dreja, det svåraste momentet i krukmakeriet och det som tog  längst tid att lära (sju år sa de själva). Han använde nu formningen till föremålen som han dekorerade. 

Samuel Johansson utvecklade sina dekorer men använde samma tekniker och material som man alltid hade använt i krukmakeriet. En mycket gammal teknik som han använde var hämring - små hack genom pipleran som lagts på som engobe på föremålet.

Eftersom verksamheten växer anställde de keramikern Carl Johansson, kallad Kalle Bellman. Samuel Johansson stod för nytänkandet i formgivning och det var också han som skapade alla mönster och dekorationer till keramikföremålen. När brodern Karl Johansson avled 1943 fortsatte Samuel Johansson ensam i keramikverkstaden, men slutade med bruksföremål och övergick istället till enbart prydnads- och konstkeramik. 1949 byttes de vedeldade ugnarna ut mot elektriska. Samuel Johansson fortsatte att driva verkstaden tillsammans med systersonen Torbjörn Eliasson fram till cirka 1972. Vid den tiden började hans systers barnbarn Ulla Nilsson att lära sig dreja under Johanssons överinseende.

Johanssons gamla krukmakeri är idag byggnadsminnesmärkt och ett museum över krukmakeriet i trakten. 2013 visades föreställningen I Samuels verkstad på Rackstadmuseet, den beskrev Johanssons liv på gården Stortorpet i Långvak och integrerade teaterberättandet med film och musik.

Referenser

Noter 

 
Svenska keramiker
Födda 1898
Avlidna 1992
Män
Personer från Arvika
Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Johan Samuel Johansson , Samuel på Stortorpet , födddecemberpå Övre Stortorpet i Långvak , Arvika kommun , dödmarspå Övre Stortorpet i Långvak , Arvika , var en svensk krukmakare och keramiker . Samuel Johansson , som var son till krukmakaren Johan Johansson1925 ) och yngste bror till krukmakaren Karl Johansson1943 ) . Fadern hade skolats av sin far Nils Nilsson , som var den förste krukmakaren i trakten och den som hittade den fina leran som blev grunden till allt krukmakeri i Ålgården/Långvak ) att omkringbygga en krukmakarverkstad på Övre Stortorpet i Långvak utanför Arvika och när han avledövertog sönerna Karl och Samuel Johansson verkstaden . Samuel Johansson började han göra "keramik " som han kallade det istället för "kärle " ( krukor ) , som man dittills hade producerat . började i faderns verkstad där han tillverkade bondehushållets bruksföremål . Senare kom han i kontakt med formgivaren Riborg Böving som formgav och dekorerade föremål som Johansson drejade . Johansson var skicklig på att dreja men marknaden ville ofta ha exakt likadana föremål som tallrikar , assietter och koppar/muggar . I verkstaden hade man fram till denna tid tillverkat blomkrukor som man formade i gipsformar . Tekniken med formar gjorde att man inte längre behövde kunna dreja , det svåraste momentet i krukmakeriet och det som tog längst tid att lära ( sju år sa de själva ) . Han använde nu formningen till föremålen som han dekorerade . Samuel Johansson utvecklade sina dekorer men använde samma tekniker och material som man alltid hade använt i krukmakeriet . En mycket gammal teknik som han använde var hämring - små hack genom pipleran som lagts på som engobe på föremålet . Eftersom verksamheten växer anställde de keramikern Carl Johansson , kallad Kalle Bellman . Samuel Johansson stod för nytänkandet i formgivning och det var också han som skapade alla mönster och dekorationer till keramikföremålen . När brodern Karl Johansson avledfortsatte Samuel Johansson ensam i keramikverkstaden , men slutade med bruksföremål och övergick istället till enbart prydnads- och konstkeramik.byttes de vedeldade ugnarna ut mot elektriska . Samuel Johansson fortsatte att driva verkstaden tillsammans med systersonen Torbjörn Eliasson fram till cirka Vid den tiden började hans systers barnbarn Ulla Nilsson att lära sig dreja under Johanssons överinseende . Johanssons gamla krukmakeri är idag byggnadsminnesmärkt och ett museum över krukmakeriet i trakten.visades föreställningen I Samuels verkstad på Rackstadmuseet , den beskrev Johanssons liv på gården Stortorpet i Långvak och integrerade teaterberättandet med film och musik . Referenser Noter Svenska keramiker Födda Avlidna Män Personer från Arvika Svenska konsthantverkare undertalet