Kanslihuset, Känsö
Kanslihuset är en byggnad på den tidigare Känsö karantänsanläggning på Känsö utanför Göteborg. Byggnaden förvaltas av Fortifikationsverket och är ett statligt byggnadsminne sedan den 10 november 1939.

Kanslihuset uppfördes 1818 som bostad och arbetsplats för karantänchefen, läkaren, befälhavaren för militärstyrkan, skrivaren/kassören och sex karantänsdrängar. I övervåningen bodde från början karantänchefen och kassören, och i undervåningen huserade läkaren och fanns vaktrum och två logement. Under årens lopp ändrades denna ordning något. Efter karantänsanläggningsperioden användes huset fram till tidigt 1970-tal som officersmäss, expedition och vaktlokal. Idag används det som befälsförläggning samt för samvarorum.

Huset är en tvåvåningsbyggnad i klassicistisk stil, som är 20,4 meter lång och 12,15 meter bred. Den är byggd i tegel, men fasaderna kläddes 1842 med stående lockpanel för att skydda den putsade ytan mot vittring. Byggnaden har ett sadeltak, som redan från första början var belagt med rött taktegel, idag tvåkupigt. Den har en fronton med en tympanon på långsidan mot sjön. Den målades på 1840-talet med vit oljefärg på de tre fasader som syns från sjösidan och med ljusröd slamfärg på fasaden inåt land.

Uppvärmningen skedde med sex kakelugnar och en köksspis på vardera våningsplanet.

Se även 
 Göteborgs garnison
 Känsö, (SBM)
 Känsö karantänsanläggning, (SBM)
 Känsö torn, (SMB)
 Parloiren, (SBM)
 Pestlasarettet, (SBM)

Referenser

Noter

Webbkällor
 "Stora Känsö", Byggnadsregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 3 maj 2016.
 Stora Känsö, karta från Lantmäteriet. Läst 24 januari 2017.
 Känsö – Vårdprogram, Fortifikationsverket 2007, sidorna 77–83

Vidare läsning 
 

Känsö
Byggnadsminnen i Göteborgs kommun
Statliga byggnadsminnen i Sverige
Kanslihuset är en byggnad på den tidigare Känsö karantänsanläggning på Känsö utanför Göteborg . Byggnaden förvaltas av Fortifikationsverket och är ett statligt byggnadsminne sedan dennovember Kanslihuset uppfördessom bostad och arbetsplats för karantänchefen , läkaren , befälhavaren för militärstyrkan , skrivaren/kassören och sex karantänsdrängar . I övervåningen bodde från början karantänchefen och kassören , och i undervåningen huserade läkaren och fanns vaktrum och två logement . Under årens lopp ändrades denna ordning något . Efter karantänsanläggningsperioden användes huset fram till tidigttal som officersmäss , expedition och vaktlokal . Idag används det som befälsförläggning samt för samvarorum . Huset är en tvåvåningsbyggnad i klassicistisk stil , som är4 meter lång och15 meter bred . Den är byggd i tegel , men fasaderna kläddesmed stående lockpanel för att skydda den putsade ytan mot vittring . Byggnaden har ett sadeltak , som redan från första början var belagt med rött taktegel , idag tvåkupigt . Den har en fronton med en tympanon på långsidan mot sjön . Den målades påtalet med vit oljefärg på de tre fasader som syns från sjösidan och med ljusröd slamfärg på fasaden inåt land . Uppvärmningen skedde med sex kakelugnar och en köksspis på vardera våningsplanet . Se även Göteborgs garnison Känsö , ( SBM ) Känsö karantänsanläggning , ( SBM ) Känsö torn , ( SMB ) Parloiren , ( SBM ) Pestlasarettet , ( SBM ) Referenser Noter Webbkällor "Stora Känsö" , Byggnadsregistret , Riksantikvarieämbetet . Lästmaj Stora Känsö , karta från Lantmäteriet . Lästjanuari Känsö – Vårdprogram , Fortifikationsverket sidorna83 Vidare läsning Känsö Byggnadsminnen i Göteborgs kommun Statliga byggnadsminnen i Sverige