Rätiska alperna
Rätiska alperna (italienska: Alpi Retiche, tyska: Rätische Alpen) är ett namn för en grupp bergskedjor i Östalperna mellan Splügenpasset och Brennerpasset. Politiskt tillhör området östra Schweiz, sydvästra Österrike, norra Italien och Liechtenstein. Högsta topp är Piz Bernina, 4 049 meter över havet.

Namn 
Den alpina folkgruppen räter levde i nuvarande övre Inndalen och Sydtyrolen och underkastades av romarna år 15 före Kristus. Runt år 50 inordnades området i en romersk provins som fick namnet Raetia.

Allmänt 
De rätiska alperna ligger i den schweiziska kantonen Graubünden, i Liechtenstein, i de österrikiska delstaterna Vorarlberg och Tyrolen och i de italienska regionerna Lombardiet och Trentino-Alto Adige.

Gränser enligt SOIUSA 
SOIUSA-systemet delar in de rätiska alperna i västra, östra och södra rätiska alperna (SZ 15, 16 och 28), alla i Ostalperna. Enligt denna indelning begränsas de rätiska alperna i väster av Splügenpasset och Rhen, i norr av Klostertal, Arlberg och floden Inn. I öster av Innsbruck, Brennerpasset, Bolzano, Trento. I söder ingår Adamello-massivet till Passo die Croce Domini och Passo dell'Aprica. Väster därom utgör floden Adda sydgräns.
Avståndet mellan Splügen- och Brennerpassen är 16 mil. Ytan är 17 000km²

Berggrund 
Sedimentära bergarter är vanliga i västra rätiska alperna (SZ15) - särskilt Graubünden, Liechtenstein, Vorarlberg och Inndalen ovanför Fliess, dessutom norr och väster om Trient. I övrigt består berggrunden mest av kristallina bergarter.

Kommunikationer 
Området har ett flertal passvägar. Vanligen vinteröppna är: Julierpasset, Malojapasset, Berninapasset, Fuornpasset, Reschenpasset och, längst i öster, Brennerpasset. Den schweiziska delen trafikeras med täta turer av smalspårsjärnvägen Rhätische Bahn och postbussar. Järnvägar i andra länder är Vinschgaubanan, Brennerbanan, Arlbergbanan och Valtellinabanan, de tre senare längs rätiska alpernas utkanter.

Natur och turism 
 Den schweiziska nationalparken ligger i Inndalen mellan Zernez och Ofenpasset.
 Smalspårsjärnvägen Thusis - Sankt Moritz - Berninapasset - Tirano är skyddad som världsarv.   
 Den västra delen finns många kända och stora vintersportorter. I Schweiz: Davos, Klosters och Sankt Moritz. I Österrike: Montafon-dalen, Paznauntal med Ischgl och Serfaus i övre Inndalen. I Italien: Bormio.
 Även i östra och södra rätiska alperna finns mycket turism, bland annat i Ötztal och Stubaital. Söder om huvudkedjan i Sydtyrolen och i Madonna di Campiglio.

Språk 
Generellt talas tyska norr om huvudkedjan, i Schweiz delvis rätoromanska. Söder om huvudkejdan talas mest italienska, men i Sydtyrolen talas tyska och i den schweiziska delen av Val Müstair rätoromanska.

Källor 
 La “Suddivisione orografica internazionale unificata del Sistema Alpino” (SOIUSA) Sergio Marazzi

Bergskedjor i Schweiz
Bergskedjor i Italien
Bergskedjor i Österrike
Bergskedjor i Liechtenstein
Bergskedjor i Alperna
Rätiska alperna ( italienska : Alpi Retiche , tyska : Rätische Alpen ) är ett namn för en grupp bergskedjor i Östalperna mellan Splügenpasset och Brennerpasset . Politiskt tillhör området östra Schweiz , sydvästra Österrike , norra Italien och Liechtenstein . Högsta topp är Piz Bernina,049 meter över havet . Namn Den alpina folkgruppen räter levde i nuvarande övre Inndalen och Sydtyrolen och underkastades av romarna årföre Kristus . Runt årinordnades området i en romersk provins som fick namnet Raetia . Allmänt De rätiska alperna ligger i den schweiziska kantonen Graubünden , i Liechtenstein , i de österrikiska delstaterna Vorarlberg och Tyrolen och i de italienska regionerna Lombardiet och Trentino-Alto Adige . Gränser enligt SOIUSA SOIUSA-systemet delar in de rätiska alperna i västra , östra och södra rätiska alperna ( SZoch alla i Ostalperna . Enligt denna indelning begränsas de rätiska alperna i väster av Splügenpasset och Rhen , i norr av Klostertal , Arlberg och floden Inn . I öster av Innsbruck , Brennerpasset , Bolzano , Trento . I söder ingår Adamello-massivet till Passo die Croce Domini och Passo dell' Aprica . Väster därom utgör floden Adda sydgräns . Avståndet mellan Splügen- och Brennerpassen ärmil . Ytan är000km² Berggrund Sedimentära bergarter är vanliga i västra rätiska alperna ( SZ15 ) - särskilt Graubünden , Liechtenstein , Vorarlberg och Inndalen ovanför Fliess , dessutom norr och väster om Trient . I övrigt består berggrunden mest av kristallina bergarter . Kommunikationer Området har ett flertal passvägar . Vanligen vinteröppna är : Julierpasset , Malojapasset , Berninapasset , Fuornpasset , Reschenpasset och , längst i öster , Brennerpasset . Den schweiziska delen trafikeras med täta turer av smalspårsjärnvägen Rhätische Bahn och postbussar . Järnvägar i andra länder är Vinschgaubanan , Brennerbanan , Arlbergbanan och Valtellinabanan , de tre senare längs rätiska alpernas utkanter . Natur och turism Den schweiziska nationalparken ligger i Inndalen mellan Zernez och Ofenpasset . Smalspårsjärnvägen Thusis - Sankt Moritz - Berninapasset - Tirano är skyddad som världsarv . Den västra delen finns många kända och stora vintersportorter . I Schweiz : Davos , Klosters och Sankt Moritz . I Österrike : Montafon-dalen , Paznauntal med Ischgl och Serfaus i övre Inndalen . I Italien : Bormio . Även i östra och södra rätiska alperna finns mycket turism , bland annat i Ötztal och Stubaital . Söder om huvudkedjan i Sydtyrolen och i Madonna di Campiglio . Språk Generellt talas tyska norr om huvudkedjan , i Schweiz delvis rätoromanska . Söder om huvudkejdan talas mest italienska , men i Sydtyrolen talas tyska och i den schweiziska delen av Val Müstair rätoromanska . Källor La “Suddivisione orografica internazionale unificata del Sistema Alpino” ( SOIUSA ) Sergio Marazzi Bergskedjor i Schweiz Bergskedjor i Italien Bergskedjor i Österrike Bergskedjor i Liechtenstein Bergskedjor i Alperna