Penninska alperna
Penninska alperna, Valaisalperna eller Wallisalperna (tyska: Walliser Alpen eller Penninische Alpen, italienska: Alpi Pennine, franska: Alpes valaisannes eller Alpes pennines) är en bergskedja i Alperna på gränsen mellan sydöstra Schweiz och nordöstra Italien, med sidokedjor. Området ligger i den schweiziska kantonen Valais och de italienska regionerna Aostadalen och Piemonte. Den högsta punkten, Dufourspitze, 4 634 meter över havsytan, i Monte Rosa-massivet är Schweiz högsta berg. Huvudkedjan sträcker sig från passet Petit Col du Ferret i väster till det 95 km avlägsna Simplonpasset.

Namn och etymologi 
 "Alpes Poeninaie" var en liten romersk provins där nuvarande Valais ingick. Sankt Bernhardspasset hette "Mons Penninus". Det galliska "penn" kan översättas med bergspass.
 Beteckningarna "Valaisalperna" och "Wallisalperna" är vanliga i svensk litteratur. De kan dock vara missledande eftersom området bara omfattar en del av kantonen Valais alper. Dessutom ligger en stor del utanför den nuvarande kantonen Valais.

Begränsningar 
I SOIUSA-systemet utgör Penninska alperna en sektion (SZ 9) i Nordvästalperna. Området begränsas i sydväst av floden Dora Baltea, i väster av passet Petit col du Ferret, i norr av floden Rhône och i öster av Simplonpasset. I sydost utgör Poslätten gräns, norr om linjen Ivrea-Biella-Arona.
 Huvudkedjan börjar vid de Grajiska alperna i Petit col du Ferret, och löper till det 60 kilometer västerut belägna Monte Rosa-massivet. Därifrån fortsätter huvudkedjan till Simplonpasset, 35 kilometer åt nordnordväst. Öster om Simplonpasset börjar de Lepontiska alperna.

Geologi och naturtillgångar 
Huvuddelen av området består av kristallinska bergarter. Bortsett från vattenkraft har den schweiziska delen få naturtillgångar. Förr bröts dock stenkol och järn i Rhônedalen.

Toppar
De högsta topparna i Penninska alperna

Kommunikationer 
De enda bilvägar som korsar huvudkedjan är Sankt Bernhardspasset med vinteröppen (avgiftsbelagd) vägtunnel och, längst i öster, det normalt vinteröppna Simplonpasset med järnvägstunnel. 
Från Brig till Zermatt går en meterspårig järnväg. Bergkammen Gornergrat, 3 135 meter över havsytan, nås från Zermatt med kuggstångsbanan Gornergratbahn.

Språk 
 Italienska är officiellt språk i de flesta områden söder om huvudkedjan.  
 Franska talas norr om huvudkammen i det västra området, från Val Ferret till Val d'Anniviers. Franska är även, tillsammans med italienska, officiellt språk i Aostadalen där frankoprovensalska talas i många byar. 
 Tyska är officiellt språk norr om huvudkammen, från Turtmanndalen österut, liksom i de schweiziska byarna söder om Simplonpasset. Walsertyska talas även i vissa italienska Walserbyar, kanske tydligast i Gressoney.

Turism 
I bergskedjan ligger många kända turistorter som Verbier, Zermatt, Saas-Fee och Breuil-Cervinia. Längs kedjan går bergsvandrings- och skidbestignings-leden Haute Route. Stresa vid Lago Maggiore besöks mest under vår, sommar och höst.

Sport 
På Haute Route-avsnittet Zermatt-Verbier arrangeras vartannat år den krävande skidbestigningstävlingen Patrouille des Glaciers.

Källor 

 

Bergskedjor i Schweiz
Bergskedjor i Italien
Bergskedjor i Alperna
Penninska alperna , Valaisalperna eller Wallisalperna ( tyska : Walliser Alpen eller Penninische Alpen , italienska : Alpi Pennine , franska : Alpes valaisannes eller Alpes pennines ) är en bergskedja i Alperna på gränsen mellan sydöstra Schweiz och nordöstra Italien , med sidokedjor . Området ligger i den schweiziska kantonen Valais och de italienska regionerna Aostadalen och Piemonte . Den högsta punkten , Dufourspitze,634 meter över havsytan , i Monte Rosa-massivet är Schweiz högsta berg . Huvudkedjan sträcker sig från passet Petit Col du Ferret i väster till detkm avlägsna Simplonpasset . Namn och etymologi "Alpes Poeninaie " var en liten romersk provins där nuvarande Valais ingick . Sankt Bernhardspasset hette "Mons Penninus " . Det galliska "penn " kan översättas med bergspass . Beteckningarna "Valaisalperna " och "Wallisalperna " är vanliga i svensk litteratur . De kan dock vara missledande eftersom området bara omfattar en del av kantonen Valais alper . Dessutom ligger en stor del utanför den nuvarande kantonen Valais . Begränsningar I SOIUSA-systemet utgör Penninska alperna en sektion ( SZi Nordvästalperna . Området begränsas i sydväst av floden Dora Baltea , i väster av passet Petit col du Ferret , i norr av floden Rhône och i öster av Simplonpasset . I sydost utgör Poslätten gräns , norr om linjen Ivrea-Biella-Arona . Huvudkedjan börjar vid de Grajiska alperna i Petit col du Ferret , och löper till detkilometer västerut belägna Monte Rosa-massivet . Därifrån fortsätter huvudkedjan till Simplonpasset,kilometer åt nordnordväst . Öster om Simplonpasset börjar de Lepontiska alperna . Geologi och naturtillgångar Huvuddelen av området består av kristallinska bergarter . Bortsett från vattenkraft har den schweiziska delen få naturtillgångar . Förr bröts dock stenkol och järn i Rhônedalen . Toppar De högsta topparna i Penninska alperna Kommunikationer De enda bilvägar som korsar huvudkedjan är Sankt Bernhardspasset med vinteröppen ( avgiftsbelagd ) vägtunnel och , längst i öster , det normalt vinteröppna Simplonpasset med järnvägstunnel . Från Brig till Zermatt går en meterspårig järnväg . Bergkammen Gornergrat,135 meter över havsytan , nås från Zermatt med kuggstångsbanan Gornergratbahn . Språk Italienska är officiellt språk i de flesta områden söder om huvudkedjan . Franska talas norr om huvudkammen i det västra området , från Val Ferret till Val d' Anniviers . Franska är även , tillsammans med italienska , officiellt språk i Aostadalen där frankoprovensalska talas i många byar . Tyska är officiellt språk norr om huvudkammen , från Turtmanndalen österut , liksom i de schweiziska byarna söder om Simplonpasset . Walsertyska talas även i vissa italienska Walserbyar , kanske tydligast i Gressoney . Turism I bergskedjan ligger många kända turistorter som Verbier , Zermatt , Saas-Fee och Breuil-Cervinia . Längs kedjan går bergsvandrings- och skidbestignings-leden Haute Route . Stresa vid Lago Maggiore besöks mest under vår , sommar och höst . Sport På Haute Route-avsnittet Zermatt-Verbier arrangeras vartannat år den krävande skidbestigningstävlingen Patrouille des Glaciers . Källor Bergskedjor i Schweiz Bergskedjor i Italien Bergskedjor i Alperna