Kramhandlare
Kramhandlare var under 17- och 1800-talet en detalj- eller minuthandlare, till skillnad från grosshandlare. Kramhandlaren hade en viss inriktning, det fanns t.ex. kryddkramhandlare, sidenkramhandlare och lärftkramhandlare men också järn- och stålkramhandlare (den som sålde livsmedel kallades vanligen viktualiehandlare). Kramhandlaren hade normalt en fast bod, exempelvis i den s.k. Basaren på Norrbro i Stockholm, även om det också fanns kringresande marknadsförsäljare.

Kramhandlare var således en saklig benämning, utan den nedsättande ton som så småningom växte fram ("krimskrams"). I Svenska Akademiens Ordbok beskrivs "kram" (1937) som "smärre handelsvaror (i sht manufaktur-, mode- o. prydnadsvaror, förr äv. specerier o. d.) avsedda för minuthandel". Artikeln konstaterar dock att ordet numera nästan enbart används nedsättande.

Se även
Krämare

Referenser

Historiska yrken
Kramhandlare var under ochtalet en detalj- eller minuthandlare , till skillnad från grosshandlare . Kramhandlaren hade en viss inriktning , det fanns t.ex . kryddkramhandlare , sidenkramhandlare och lärftkramhandlare men också järn- och stålkramhandlare ( den som sålde livsmedel kallades vanligen viktualiehandlare ) . Kramhandlaren hade normalt en fast bod , exempelvis i den s.k . Basaren på Norrbro i Stockholm , även om det också fanns kringresande marknadsförsäljare . Kramhandlare var således en saklig benämning , utan den nedsättande ton som så småningom växte fram ( "krimskrams " ) . I Svenska Akademiens Ordbok beskrivs "kram"som "smärre handelsvaror ( i sht manufaktur- , mode- o. prydnadsvaror , förr äv . specerier o. d. ) avsedda för minuthandel " . Artikeln konstaterar dock att ordet numera nästan enbart används nedsättande . Se även Krämare Referenser Historiska yrken