Collettgården
Collettgården, eller Collett- og Cappelengården, tidigare också  Cappelengården, är en byggnadsminnesförklarad Oslobyggnad, som numera finns på Norsk Folkemuseum i Oslo.

Den äldsta delen är en flygel som byggdes mot Tollbugatan i mitten av 1600-talet, med en gavel mot Kirkegate. Colettgården köptes 1703 av träexportören James Collett, varefter den ägdes därefter av släkten Collett 125 år. Taket gjordes om till ett valmat tak under 1700-talet. Fastigheten fick sitt slutliga utförande 1760, då flygeln mot Kirkegate förlängdes och byggdes på till två våningar av James Collett (1728–1794). Samtidigt fick fasaden ett entréparti med en frontespis i barockstil. Anläggningen bestod också av ytterligare två flyglar och en inbyggd gård med svalgångar, samt ytterligare en gård inåt kvarteret med ekonomibyggnader runt omkring.

Otto Collett (1784–1833) var den siste ägaren till handelshuset Collett & Søn, och sålde huset 1828. Från 1843 drev en gren av familjen Cappelen en bokhandel och J.W. Cappelens Forlag i gården. Den ägdes inom släkten Cappelan till 1939.

Collettgården förklarades som byggnadsminne, men trots detta revs fastigheten 1939 för att ge plats till ett nytt förlagshus till Cappelan. Den demonterade huvudbyggnaden med tillhörande flyglar, men ej ekonomibyggnaderna, flyttades till Norsk Folkemuseum på Bygdøy, där anläggningen efter 25 års lagring återuppfördes 1963-82.

Källor
Denna artikel är baserad på artikeln Collettgården på norskspråkiga Wikipedia (bokmål).

Noter

Externa länkar
 Norsk Folkemuseum om Collettgården

Kulturminnen i Oslo
Byggnader och anläggningar i Oslo
Norsk Folkemuseum
Collettgården , eller Collett- og Cappelengården , tidigare också Cappelengården , är en byggnadsminnesförklarad Oslobyggnad , som numera finns på Norsk Folkemuseum i Oslo . Den äldsta delen är en flygel som byggdes mot Tollbugatan i mitten avtalet , med en gavel mot Kirkegate . Colettgården köptesav träexportören James Collett , varefter den ägdes därefter av släkten Collettår . Taket gjordes om till ett valmat tak undertalet . Fastigheten fick sitt slutliga utförande då flygeln mot Kirkegate förlängdes och byggdes på till två våningar av James Collett1794 ) . Samtidigt fick fasaden ett entréparti med en frontespis i barockstil . Anläggningen bestod också av ytterligare två flyglar och en inbyggd gård med svalgångar , samt ytterligare en gård inåt kvarteret med ekonomibyggnader runt omkring . Otto Collett1833 ) var den siste ägaren till handelshuset Collett & Søn , och sålde huset Fråndrev en gren av familjen Cappelen en bokhandel och J.W. Cappelens Forlag i gården . Den ägdes inom släkten Cappelan till Collettgården förklarades som byggnadsminne , men trots detta revs fastighetenför att ge plats till ett nytt förlagshus till Cappelan . Den demonterade huvudbyggnaden med tillhörande flyglar , men ej ekonomibyggnaderna , flyttades till Norsk Folkemuseum på Bygdøy , där anläggningen efterårs lagring återuppfördes Källor Denna artikel är baserad på artikeln Collettgården på norskspråkiga Wikipedia ( bokmål ) . Noter Externa länkar Norsk Folkemuseum om Collettgården Kulturminnen i Oslo Byggnader och anläggningar i Oslo Norsk Folkemuseum