Chirocephalus
Chirocephalus är ett släkte av kräftdjur. Chirocephalus ingår i familjen Chirocephalidae. 

Arterna når vanligen en längd av 2,5 cm och den största arten blir upp till 10 cm lång. Dessa kräftdjur har 11 par ben, 2 par känselspröt varav ett par är munverktyg och svarta ögon. På kroppssegmentet bakom extremiteterna förekommer hos hannar två penisar respektive hos honor fickor för äggen. Förutom några röda och gröna kroppsvätskor eller rester av födan är kroppen genomskinlig. Benen används när individen simmar och de har även samma funktion som gälar. Efter segmentet med fortplantningsorganen följer sju segment utan utskott samt en gaffelformig svans med två spetsar.

Hannen använder munverktygen för att gripa honan under parningen. De är därför i viss mån utformade som en hand. Det återspeglas i släktets vetenskapliga namn Chirocephalus som betyder "hand liknande".

Släktets medlemmar förekommer med undantag av polartrakterna i hela världen. De lever ofta i vattendrag, dammar och pölar med sötvatten. Sällsynt hittas släktets medlemmar i bräckt vatten.

Födans utgörs av minimala växter eller djur samt av bakterier. Arterna äter även ämnen som nästan är döda (detritus). Honor lägger flera gångar per år ägg som kläcks efter ungefär två veckor under gynnsamma förhållanden. Larvernas metamorfos varar i cirka tre veckor. Äggen är tåliga för torka när pölen torkar ut under sommaren. I vanligt fall utvecklas inte alla ägg som befruktades vid samma tillfälle samtidig. Så undviks att inte hela generationen dör vid ogynnsamt väder.

Individerna simmar vanligen med ryggen mot pölens botten. De fångar bytet med hjälp av en klibbig vätska som produceras i munnen.

Dottertaxa till Chirocephalus, i alfabetisk ordning 

 Chirocephalus appendicularis
 Chirocephalus baikalensis
 Chirocephalus bairdi
 Chirocephalus bobrinskii
 Chirocephalus brevipalpis
 Chirocephalus carnuntanus
 Chirocephalus chyzeri
 Chirocephalus croaticus
 Chirocephalus diaphanus
 Chirocephalus festae
 Chirocephalus hardingi
 Chirocephalus horribilis
 Chirocephalus jaxartensis
 Chirocephalus josephinae
 Chirocephalus kerkyrensis
 Chirocephalus longicornis
 Chirocephalus ludmilae
 Chirocephalus marchesonii
 Chirocephalus mongolianus
 Chirocephalus nankinensis
 Chirocephalus neumanni
 Chirocephalus orghidani
 Chirocephalus paphlagonicus
 Chirocephalus pelagonicus
 Chirocephalus ponticus
 Chirocephalus povolnyi
 Chirocephalus priscus
 Chirocephalus recticornis
 Chirocephalus reiseri
 Chirocephalus ripophilus
 Chirocephalus robustus
 Chirocephalus ruffoi
 Chirocephalus salinus
 Chirocephalus shadini
 Chirocephalus sibyllae
 Chirocephalus sinensis
 Chirocephalus skorikowi
 Chirocephalus slovacicus
 Chirocephalus spinicaudatus
 Chirocephalus tauricus
 Chirocephalus tereki
 Chirocephalus turkestanicus
 Chirocephalus wangi
 Chirocephalus weisigi
 Chirocephalus vornatscheri

Källor

Externa länkar 

Gälbladfotingar
Chirocephalus
Chirocephalus är ett släkte av kräftdjur . Chirocephalus ingår i familjen Chirocephalidae . Arterna når vanligen en längd av5 cm och den största arten blir upp tillcm lång . Dessa kräftdjur harpar ben,par känselspröt varav ett par är munverktyg och svarta ögon . På kroppssegmentet bakom extremiteterna förekommer hos hannar två penisar respektive hos honor fickor för äggen . Förutom några röda och gröna kroppsvätskor eller rester av födan är kroppen genomskinlig . Benen används när individen simmar och de har även samma funktion som gälar . Efter segmentet med fortplantningsorganen följer sju segment utan utskott samt en gaffelformig svans med två spetsar . Hannen använder munverktygen för att gripa honan under parningen . De är därför i viss mån utformade som en hand . Det återspeglas i släktets vetenskapliga namn Chirocephalus som betyder "hand liknande " . Släktets medlemmar förekommer med undantag av polartrakterna i hela världen . De lever ofta i vattendrag , dammar och pölar med sötvatten . Sällsynt hittas släktets medlemmar i bräckt vatten . Födans utgörs av minimala växter eller djur samt av bakterier . Arterna äter även ämnen som nästan är döda ( detritus ) . Honor lägger flera gångar per år ägg som kläcks efter ungefär två veckor under gynnsamma förhållanden . Larvernas metamorfos varar i cirka tre veckor . Äggen är tåliga för torka när pölen torkar ut under sommaren . I vanligt fall utvecklas inte alla ägg som befruktades vid samma tillfälle samtidig . Så undviks att inte hela generationen dör vid ogynnsamt väder . Individerna simmar vanligen med ryggen mot pölens botten . De fångar bytet med hjälp av en klibbig vätska som produceras i munnen . Dottertaxa till Chirocephalus , i alfabetisk ordning Chirocephalus appendicularis Chirocephalus baikalensis Chirocephalus bairdi Chirocephalus bobrinskii Chirocephalus brevipalpis Chirocephalus carnuntanus Chirocephalus chyzeri Chirocephalus croaticus Chirocephalus diaphanus Chirocephalus festae Chirocephalus hardingi Chirocephalus horribilis Chirocephalus jaxartensis Chirocephalus josephinae Chirocephalus kerkyrensis Chirocephalus longicornis Chirocephalus ludmilae Chirocephalus marchesonii Chirocephalus mongolianus Chirocephalus nankinensis Chirocephalus neumanni Chirocephalus orghidani Chirocephalus paphlagonicus Chirocephalus pelagonicus Chirocephalus ponticus Chirocephalus povolnyi Chirocephalus priscus Chirocephalus recticornis Chirocephalus reiseri Chirocephalus ripophilus Chirocephalus robustus Chirocephalus ruffoi Chirocephalus salinus Chirocephalus shadini Chirocephalus sibyllae Chirocephalus sinensis Chirocephalus skorikowi Chirocephalus slovacicus Chirocephalus spinicaudatus Chirocephalus tauricus Chirocephalus tereki Chirocephalus turkestanicus Chirocephalus wangi Chirocephalus weisigi Chirocephalus vornatscheri Källor Externa länkar Gälbladfotingar Chirocephalus