Skatteköp
Skatteköp (även kallat skattelösen) är beteckningen på det köp varigenom en enskild person, ofta tidigare arrendator eller brukare, förvärvade äganderätten till kronojord varvid denna omvandlades till skattejord.

Sverige

Försäljning av bördsrätter 
Kung Johan III sålde så kallade bördsrätter under vissa förbehåll. På grund av trassel med dessa återkallades de av Karl IX.

Skatteköp utan företrädesrätt 
Under Gustav II Adolfs regeringstid diskuterades skatteköp igen. 1629 utfärdades fullmakt för nio landstatstjänstemän att skatteförsälja vissa kronohemman. Åborna fick inte företrädesrätt.

Skatteköp efter företrädesrätt 
Enligt ett kungligt brev 1701 medgavs skatteförsäljning med företrädesrätt för åbon. Rusthållare fick en exklusiv rätt till skatteköp av rusthåll. En fullständig skatteköpsförordning utfärdades 1723 och upphävdes 1773 men återvann laga kraft 1789.

Finland

Företrädesrätt för åbo 
Skatteköp praktiserades under mer än 300 år mellan 1574 och 1773 samt mellan 1789 och 1889. Den som bodde på fastigheten, åbon, hade företrädesrätt, men var tvungen att konkurrera med andra.

Rusthållares ensamrätt 
Den som var bosatt på ett rusthåll av krononatur hade dock ensamrätt att skatteköpa sitt hemman. Enligt 1723 års förordning hade rusthållaren därtill företrädesrätt framför de underlydande hemmanens åbor inom en mils radie.

Bruksägares skatteköp 
Från och med 1731 hade bruksägarna betydande möjligheter att skatteköpa kronohemman med stöd av bruksprivilegierna. På 1700-talet  förvandlades härigenom ett stort antal kronobönder till privatpersoners landbönder, särskilt i järnbruksregionen i sydvästra Finland och herrgårdsbygderna i Tavastland, Satakunta och det inre av Nyland.

Noter

Se även 
 Frälseköp

Skatterätt
Skatteköp ( även kallat skattelösen ) är beteckningen på det köp varigenom en enskild person , ofta tidigare arrendator eller brukare , förvärvade äganderätten till kronojord varvid denna omvandlades till skattejord . Sverige Försäljning av bördsrätter Kung Johan III sålde så kallade bördsrätter under vissa förbehåll . På grund av trassel med dessa återkallades de av Karl I X . Skatteköp utan företrädesrätt Under Gustav II Adolfs regeringstid diskuterades skatteköp igen.utf ärdades fullmakt för nio landstatstjänstemän att skatteförsälja vissa kronohemman . Åborna fick inte företrädesrätt . Skatteköp efter företrädesrätt Enligt ett kungligt brevmedgavs skatteförsäljning med företrädesrätt för åbon . Rusthållare fick en exklusiv rätt till skatteköp av rusthåll . En fullständig skatteköpsförordning utfärdadesoch upphävdesmen återvann laga kraft Finland Företrädesrätt för åbo Skatteköp praktiserades under mer änår mellanochsamt mellanoch Den som bodde på fastigheten , åbon , hade företrädesrätt , men var tvungen att konkurrera med andra . Rusthållares ensamrätt Den som var bosatt på ett rusthåll av krononatur hade dock ensamrätt att skatteköpa sitt hemman . Enligtårs förordning hade rusthållaren därtill företrädesrätt framför de underlydande hemmanens åbor inom en mils radie . Bruksägares skatteköp Från och medhade bruksägarna betydande möjligheter att skatteköpa kronohemman med stöd av bruksprivilegierna . Påtalet förvandlades härigenom ett stort antal kronobönder till privatpersoners landbönder , särskilt i järnbruksregionen i sydvästra Finland och herrgårdsbygderna i Tavastland , Satakunta och det inre av Nyland . Noter Se även Frälseköp Skatterätt