1754 в Україні


Пам'ятні дати та ювілеї 

 875 років з часу 879 року:
 Після смерті Рюрика у Новгороді як опікун його малолітнього сина Ігора став правити Віщий Олег, можливо брат його дружини Ефанди.
 725 років з часу 1029 року:
 Київський князь Ярослав Мудрий здійснив похід на Кавказ проти ясів.
 700 років з часу 1054 року:
 Дроблення Київської Русі на уділи після смерті Ярослава Мудрого. У Києві батька змінив Ізяслав Ярославович, поділивши владу з братами, які отримали окремі уділи. Святослав Ярославич почав княжити в Чернігові, Всеволод Ярославич — у Переяславі, Вячеслав Ярославич — у Смоленську. Спільне правління трьох братів Ізяслава, Святослава та Всеволода називають триумвіратом Ярославичів.
 Перша літописна згадка Києво-Печерського монастиря.
 600 років з часу 1154 року:
 Під час у битви над Серетом (під Теребовлем) галицька дружина на чолі з Ярославом Осмомислом завдала поразки київському князеві Ізяславу Мстиславичу;
 Після смерті Ізяслава Мстиславича київський престол перейшов до Ростислава Мстиславича, який до того княжив у Смоленську (листопад);
 Новий князь Ростислав Мстиславич пішов на Чернігів проти Ізяслава Давидовича, але зазнав невдачі, що змусило його поступитися київським престолом князеві Ізяславу.
 550 років з часу 1204 року:
 Галицько-волинський князь Роман Мстиславич посадив на київський престол Ростислава Рюриковича.
 У Чернігові почав княжити Всеволод Чермний.
 250 років з часу 1504 року:
 обрання Митрополитом Київським Іона II.
битви під Оршею між 30-тисячним військом князя Костянтина Острозького, гетьмана Великого князівства Литовського, Руського та Жемайтійського та 80-тисячним московським військом на чолі з воєводою Іваном Челядниним. Зазнавши поразки, московські війська відступили до Смоленська (8 вересня);
 200 років з часу 1554 року:
 Польський король Сигізмунд II Август призначив Дмитра Вишневецького стражником на острові Хортиця за Дніпровими порогами.
 125 років з часу 1629 року:
 розгрому татар-нападників у битві під Бурштином (жовтень);
 спільний Синод Руських Православної та Унійної церков у Львові, в якому взяли участь лише греко-католики (26 жовтня);
 Джанібек Гірей утретє очолив Кримське ханство.
 100 років з часу 1654 року:
 проведення Переяславської ради козацької верхівки, на якій генеральна старшина на чолі з гетьманом Богданом Хмельницьким, а також полковники та сотники висловились за об'єднання України з Московщиною (18 січня). Через втрату оригінальних документів, підписаних у Переяславі Богданом Хмельницьким та Василієм Бутурліним, керівником московського посольства, залишається невідомим, якою саме була Переяславська угода — персональною унією, державною унією, васальною угодою чи тимчасовим військовим союзом;
 підписання Московських (Березневих) статей у Москві — угоди між українською козацькою старшиною і московським урядом, яка регламентували політичне, правове, фінансове та військове становище України після Переяславської ради (березень 1654);
 Кримське ханство знову очолив Мехмед IV Ґерай;
 заснування міста Харкова.  → Так, у «Наказній памяті» від   1654 року йшлося: «Которые черкасы построились .. промеж речек Харькова и Лопани о городовом строении, и что вы по их челобитью .. писали, а велели .. городового места осмотреть и описать и чертеже чертить и черкас переписать»…
 75 років з часу 1779 року:
 Російська імператриця Єлизавета I видала переселенцям-християнам з Криму грамоту, якою звільняла їх від військової служби, сплати податків на 10 років і виділяла для поселення землі в районі гирла ріки Кальміус. Того ж року в приазовські степи переселено 219 грузинів, 161 волох, 12 598 вірменів і 31 386 греків. Греки заселили містечко Павлівськ, яке було перейменоване в Маріуполь, і створили навколо нього 19 сіл (1 червня);
 заснування міста Кропивницького, як фортеці Святої Єлизавети для захисту Нової Сербії, території між Південним Бугом і Дніпром. Після знищення Запорозької Січі у червні 1775 року та приєднання Кримського ханства до Російськогї імперії 1783 року Єлисаветинська фортеця втратила військово-стратегічне значення, і 21 лютого 1784 року фортеця Святої Єлисавети перетворена на місто Єлисаветград (нині — Кропивницький).

Видатні особистості

Народились 

 875 років з дня народження (879 рік):
 Ігор I (Ігор Старий), Великий князь Київський (912—945 рр.) з династії Рюриковичів.
 100 років з дня народження (1654 рік):
Данило Апостол — український військовий, політичний і державний діяч. Гетьман Війська Запорозького, голова Гетьманщини на Лівобережній Україні (1727—1734).

Померли 

 700 років з часу смерті (1054 рік):
Ярослав Мудрий (близько 978—1054), державний діяч Київської Русі (Великий князь Київський).
 675 років з часу смерті (1079 рік):
 Анна Ярославна (Анна Київська), шоста королева Франції (1051—1060 рр.), донька князя Ярослава Мудрого і доньки короля Швеції Інгігерди, друга дружина французького короля Генріха I Капета.
 600 років з часу смерті (1154 рік):
 Ізяслав Мстиславич, київський князь;
 75 років з часу смерті (1679 рік):
Остап (Євстафій) Гоголь, український військовий діяч доби Хмельниччини та Руїни, полковник Кальницького (1649, 1674), Подільського (1654—1661, 1663—1669, 1673—1675) та Брацлавського (1663—1665) полків, наказний гетьман Правобережної України (1675—1679);
 50 років з часу смерті (1704 рік):
 Іларіон Ярошевицький — український учений і поет.

Події

Особи

Призначено, звільнено

Народились 

 Апостол Данило Петрович — український військовий, політичний і державний діяч, Генеральний хорунжий 1762—1769 років за правління гетьмана Кирила Розумовського та Другої Малоросійської колегії під час Глухівського періоду в історії України, полковник, онук гетьмана Данила Апостола;
 Береза Василь — український художник;
 Мартос Іван Петрович — український скульптор;
 Мойсеєнко (Моімеєнко) Федір Петрович — перший український мінералог.
 Щавницький Михайло — український церковний та освітній діяч, теолог, перший ректор Української генеральної семінарії греко-католицької церкви у Львові, організатор «Studium Ruthenum» при Львівському університеті.

Померли 

 Баюрак Василь — ватажок загону опришків, спільник і наступник Олекси Довбуша;
 Галецький Петро Семенович — полковник Гадяцького полку;
 Йоасаф Бєлгородський (Яким Андрійович Горленко — український освітній та церковний діяч, письменник, онук Гетьмана України Данила Апостола та рідний дядько класика української літератури Григорія Квітки-Основ'яненка;
 Сильвестр (Ляскоронський) — український церковний діяч, ректор Києво-Могилянської академії, архімандрит Братського монастиря, драматург.

Засновані, створені 

 місто Кропивницький як фортеця Святої Єлизавети для захисту Нової Сербії — території між Південним Бугом і Дніпром. Після знищення Запорозької Січі у червні 1775 року та приєднання Кримського ханства до Російськогї імперії 1783 року Єлисаветинська фортеця втратила військово-стратегічне значення, і 21 лютого 1784 року фортеця Святої Єлисавети перетворена на місто Єлисаветград (нині — Кропивницький).
 Бучацька василіянська гімназія
 Церква святого Онуфрія (Горигляди)
 Церква святителя Миколая Чудотворця (Галущинці)
 Церква Івана Хрестителя (Городок)
 Церква Архістратига Михаїла (Комарно)
 Церква святого апостола і євангеліста Іоана Богослова (Осники)
 Церква Введення в храм Пресвятої Богородиці (Переволочна)
 Кодима
 Дмитрівка (Богодухівський район)
 Синьооківка

Зникли, скасовані

Видання, твори

Примітки

Посилання
Пам'ятні дати та ювілеї років з часуроку : Після смерті Рюрика у Новгороді як опікун його малолітнього сина Ігора став правити Віщий Олег , можливо брат його дружини Ефанди . років з часуроку : Київський князь Ярослав Мудрий здійснив похід на Кавказ проти ясів . років з часуроку : Дроблення Київської Русі на уділи після смерті Ярослава Мудрого . У Києві батька змінив Ізяслав Ярославович , поділивши владу з братами , які отримали окремі уділи . Святослав Ярославич почав княжити в Чернігові , Всеволод Ярославич — у Переяславі , Вячеслав Ярославич — у Смоленську . Спільне правління трьох братів Ізяслава , Святослава та Всеволода називають триумвіратом Ярославичів . Перша літописна згадка Києво - Печерського монастиря . років з часуроку : Під час у битви над Серетом ( під Теребовлем ) галицька дружина на чолі з Ярославом Осмомислом завдала поразки київському князеві Ізяславу Мстиславичу ; Після смерті Ізяслава Мстиславича київський престол перейшов до Ростислава Мстиславича , який до того княжив у Смоленську ( листопад ) ; Новий князь Ростислав Мстиславич пішов на Чернігів проти Ізяслава Давидовича , але зазнав невдачі , що змусило його поступитися київським престолом князеві Ізяславу . років з часуроку : Галицько - волинський князь Роман Мстиславич посадив на київський престол Ростислава Рюриковича . У Чернігові почав княжити Всеволод Чермний . років з часуроку : обрання Митрополитом Київським Іона II . битви під Оршею міжтисячним військом князя Костянтина Острозького , гетьмана Великого князівства Литовського , Руського та Жемайтійського татисячним московським військом на чолі з воєводою Іваном Челядниним . Зазнавши поразки , московські війська відступили до Смоленськавересня ) ; років з часуроку : Польський король Сигізмунд II Август призначив Дмитра Вишневецького стражником на острові Хортиця за Дніпровими порогами . років з часуроку : розгрому татар - нападників у битві під Бурштином ( жовтень ) ; спільний Синод Руських Православної та Унійної церков у Львові , в якому взяли участь лише греко - католикижовтня ) ; Джанібек Гірей утретє очолив Кримське ханство . років з часуроку : проведення Переяславської ради козацької верхівки , на якій генеральна старшина на чолі з гетьманом Богданом Хмельницьким , а також полковники та сотники висловились за об'єднання України з Московщиноюсічня ) . Через втрату оригінальних документів , підписаних у Переяславі Богданом Хмельницьким та Василієм Бутурліним , керівником московського посольства , залишається невідомим , якою саме була Переяславська угода — персональною унією , державною унією , васальною угодою чи тимчасовим військовим союзом ; підписання Московських ( Березневих ) статей у Москві — угоди між українською козацькою старшиною і московським урядом , яка регламентували політичне , правове , фінансове та військове становище України після Переяславської ради ( березень Кримське ханство знову очолив Мехмед IV Ґерай ; заснування міста Харкова . → Так , у « Наказній памяті » від року йшлося : « Которые черкасы построились \ .. промеж речек Харькова и Лопани о городовом строении , и что вы по их челобитью \ .. писали , а велели \ .. городового места осмотреть и описать и чертеже чертить и черкас переписать » … років з часуроку : Російська імператриця Єлизавета I видала переселенцям - християнам з Криму грамоту , якою звільняла їх від військової служби , сплати податків нароків і виділяла для поселення землі в районі гирла ріки Кальміус . Того ж року в приазовські степи переселеногрузинів , волох,598 вірменів і386 греків . Греки заселили містечко Павлівськ , яке було перейменоване в Маріуполь , і створили навколо ньогосілчервня ) ; заснування міста Кропивницького , як фортеці Святої Єлизавети для захисту Нової Сербії , території між Південним Бугом і Дніпром . Після знищення Запорозької Січі у червніроку та приєднання Кримського ханства до Російськогї імперіїроку Єлисаветинська фортеця втратила військово - стратегічне значення , ілютогороку фортеця Святої Єлисавети перетворена на місто Єлисаветград ( нині — Кропивницький ) . Видатні особистості Народились років з дня народженнярік ) : Ігор I ( Ігор Старий ) , Великий князь Київський945 рр . ) з династії Рюриковичів . років з дня народженнярік ) : Данило Апостол — український військовий , політичний і державний діяч . Гетьман Війська Запорозького , голова Гетьманщини на Лівобережній Україні1734 ) . Померли років з часу смертірік ) : Ярослав Мудрий ( близько1054 ) , державний діяч Київської Русі ( Великий князь Київський ) . років з часу смертірік ) : Анна Ярославна ( Анна Київська ) , шоста королева Франції1060 рр . ) , донька князя Ярослава Мудрого і доньки короля Швеції Інгігерди , друга дружина французького короля Генріха I Капета . років з часу смертірік ) : Ізяслав Мстиславич , київський князь ; років з часу смертірік ) : Остап ( Євстафій ) Гоголь , український військовий діяч доби Хмельниччини та Руїни , полковник Кальницького Подільського1661 , 1669 , 1675 ) та Брацлавського1665 ) полків , наказний гетьман Правобережної України1679 ) ; років з часу смертірік ) : Іларіон Ярошевицький — український учений і поет . Події Особи Призначено , звільнено Народились Апостол Данило Петрович — український військовий , політичний і державний діяч , Генеральний хорунжий1769 років за правління гетьмана Кирила Розумовського та Другої Малоросійської колегії під час Глухівського періоду в історії України , полковник , онук гетьмана Данила Апостола ; Береза Василь — український художник ; Мартос Іван Петрович — український скульптор ; Мойсеєнко ( Моімеєнко ) Федір Петрович — перший український мінералог . Щавницький Михайло — український церковний та освітній діяч , теолог , перший ректор Української генеральної семінарії греко - католицької церкви у Львові , організатор « Studium Ruthenum » при Львівському університеті . Померли Баюрак Василь — ватажок загону опришків , спільник і наступник Олекси Довбуша ; Галецький Петро Семенович — полковник Гадяцького полку ; Йоасаф Бєлгородський ( Яким Андрійович Горленко — український освітній та церковний діяч , письменник , онук Гетьмана України Данила Апостола та рідний дядько класика української літератури Григорія Квітки - Основ'яненка ; Сильвестр ( Ляскоронський ) — український церковний діяч , ректор Києво - Могилянської академії , архімандрит Братського монастиря , драматург . Засновані , створені місто Кропивницький як фортеця Святої Єлизавети для захисту Нової Сербії — території між Південним Бугом і Дніпром . Після знищення Запорозької Січі у червніроку та приєднання Кримського ханства до Російськогї імперіїроку Єлисаветинська фортеця втратила військово - стратегічне значення , ілютогороку фортеця Святої Єлисавети перетворена на місто Єлисаветград ( нині — Кропивницький ) . Бучацька василіянська гімназія Церква святого Онуфрія ( Горигляди ) Церква святителя Миколая Чудотворця ( Галущинці ) Церква Івана Хрестителя ( Городок ) Церква Архістратига Михаїла ( Комарно ) Церква святого апостола і євангеліста Іоана Богослова ( Осники ) Церква Введення в храм Пресвятої Богородиці ( Переволочна ) Кодима Дмитрівка ( Богодухівський район ) Синьооківка Зникли , скасовані Видання , твори Примітки Посилання