Овсень (міфологія)
Овсень(Овсінь, Авсень, Говсень, Таусень, Тоусень, Баусень, Баусім, Усень) — різдвяний персонаж слов'янської міфології, який приходив на Різдво з щедрими дарами, готував доріжку й святковий стіл Різдву.

Зовнішній вигляд 
У деяких переказах та колядках Овсень це вершник, який може приймати вигляд козла.

В обрядовості 
Святочний (новорічний) козел символ відроджуваного весняного сонця, подателя родючості. Його водили по селу на святки, як у давні часи греки водили козла, вшановуючи Діоніса. Пізніше у слов'ян живу козу замінили на одного із посипальників (колядників), його рядили козою.

У фольклорі 
Овсень, як співається в різдвяних піснях, ходить, гуляє у веселих теремах:
     ...Їхали бояри,
     Та й сосну зрубали,
     Дощечки пиляли.
     Ой, Овсень! Ой, Овсень!
     Місточок мостили,
     Сукном укривала,
     Цвяхами прибивали.
     Ой, Овсень! Ой, Овсень!
     Кому ж, кому іхати
     По тому місточку? -
     Їхати там Овсеню
     Та Новому рочку!
     Ой, Овсень! Ой, Овсень!
         (Українська народна пісня)

Символіка 
Вважається, що Овсень символізує щедру минулу осінь, пору достатку й багатства, яка подає дари на святковий стіл. Деякі дослідники припускаються того, що Овсінь - Юсінь - просинець. Так звався перший місяць року. Тобто, він символізував початок нового сонячного циклу. А його плоди, достаток і багатство - жертвоприношення з метою задобрити Новий Рік. Козел  - символ родючості. В українській колядці:
     ...Де коза туп-туп,
     Там жита сім куп,
     Де коза хвостом,
     Там жито кустом.

Паралелі в інших міфологіях 
Різдвяного тура і різдвяного козла використовували у схожих обрядах. Вожаки заводили в дім тварину та примушували кланятися господареві, вітати його. В основі Овсеня, як і Тура, виразника весняної родючості, лежить сонячна природа. Там, де овес одна з найпоширеніших культур, колядники в більшості розсипають вівсяні зерна в хатах, мабуть тому в народних піснях Авсень став Овсенем; форма цієї назви має аналогію з іменем польового житнього духа - білоруського Жиценя. Овсень ніби має значення "вівсяного духа", так як і Жицень - дух житній. Але у новітній народній уяві Овсень дух сонячного божества. У деяких колядках він виїздить на свині. Свиня, кабан - символ сонця. Святий Василь, що замінив Овсена в колядках, вважається у народі покровителем свиней.

Дивись також 
 Овсень

Виноски
Овсень ( Овсінь , Авсень , Говсень , Таусень , Тоусень , Баусень , Баусім , Усень ) — різдвяний персонаж слов'янської міфології , який приходив на Різдво з щедрими дарами , готував доріжку й святковий стіл Різдву . Зовнішній вигляд У деяких переказах та колядках Овсень це вершник , який може приймати вигляд козла . В обрядовості Святочний ( новорічний ) козел символ відроджуваного весняного сонця , подателя родючості . Його водили по селу на святки , як у давні часи греки водили козла , вшановуючи Діоніса . Пізніше у слов'ян живу козу замінили на одного із посипальників ( колядників ) , його рядили козою . У фольклорі Овсень , як співається в різдвяних піснях , ходить , гуляє у веселих теремах : \ ... Їхали бояри , Та й сосну зрубали , Дощечки пиляли . Ой , Овсень ! Ой , Овсень ! Місточок мостили , Сукном укривала , Цвяхами прибивали . Ой , Овсень ! Ой , Овсень ! Кому ж , кому іхати По тому місточку ? - Їхати там Овсеню Та Новому рочку ! Ой , Овсень ! Ой , Овсень ! ( Українська народна пісня ) Символіка Вважається , що Овсень символізує щедру минулу осінь , пору достатку й багатства , яка подає дари на святковий стіл . Деякі дослідники припускаються того , що Овсінь - Юсінь - просинець . Так звався перший місяць року . Тобто , він символізував початок нового сонячного циклу . А його плоди , достаток і багатство - жертвоприношення з метою задобрити Новий Рік . Козел - символ родючості . В українській колядці : \ ... Де коза туп - туп , Там жита сім куп , Де коза хвостом , Там жито кустом . Паралелі в інших міфологіях Різдвяного тура і різдвяного козла використовували у схожих обрядах . Вожаки заводили в дім тварину та примушували кланятися господареві , вітати його . В основі Овсеня , як і Тура , виразника весняної родючості , лежить сонячна природа . Там , де овес одна з найпоширеніших культур , колядники в більшості розсипають вівсяні зерна в хатах , мабуть тому в народних піснях Авсень став Овсенем ; форма цієї назви має аналогію з іменем польового житнього духа - білоруського Жиценя . Овсень ніби має значення " вівсяного духа " , так як і Жицень - дух житній . Але у новітній народній уяві Овсень дух сонячного божества . У деяких колядках він виїздить на свині . Свиня , кабан - символ сонця . Святий Василь , що замінив Овсена в колядках , вважається у народі покровителем свиней . Дивись також Овсень Виноски