Культура Туркменістану
Культу́ра Туркменіста́ну — культура туркменського народу та народів, які спільно проживають на території Туркменістану. Була сформована під впливом географічного положення та історії.

Мова 

Державною мовою у країні є туркменська мова. Належить туркменська мова до огузської групи тюркських мов. Також поширеними є російська, узбецька , белуджська (у деяких селах Марийського оазису)  та у меншій мірі англійська мови .

Населення 
У лютому 2015 року в опозиційних виданнях з’явились публікації, в яких стверджувалось, що за переписом населення 2012 року частка туркменів в державі складає 85,6%, узбеків – 5,8%, росіян – 5,1%, решта – представники інших національностей. Загалом у Туркменістані проживає 58 національностей.

Релігія 

В Туркменістані мусульмани-суніти складають 89%, християни – 9% (православні та протестанти), решта 2% – представники інших конфесій . За офіційними даними за 2010 рік, у Туркменістані було 398 мечетей.

Література 
Махтумкулі (Махтумкулі Пираги; ) та Меммедвелі Кеміне () – це дві значні постаті туркменської літератури. Поет та філософ Махтумкулі  вважається основоположником туркменської літератури.

Кінематограф 

Туркменський кінематограф почався з кінохроніки. У 1925 році вийшла хронікальна стрічка «Проголошення Туркменської РСР». У 1926 році була організована кінофабрика. У другій половині 30-х років XX століття фільми знімали на воєнну-патріотичну тематику: «Умбар» (1935), «Радянські патріоти» (1939). З’являються перші національні актори кіно – Ашір Міляєв, С. Мурад, Кулькіші Кульмурадов. У 1938 році «Ашхабадська кінофабрика» була перейменована в «Ашхабадську кіностудію».

На початку Великої Вітчизняної війни в Ашхабад була евакуйована «Київська кіностудія». У павільйонах «Ашхабадської кіностудії» одночасно працювали кінематографісти України та Туркменістану. У цей час зняли такі фільми: «Як гартувалась сталь» (Марк Донской, 1942), «Партизани у степах України» (Ігор Савченко, 1943), «Райдуга» (Марк Донской, 1944), «Чарівний кристал» (Меред Атаханов та Абрам Народицький, 1945). Післявоєнні роки видались важкими для туркменського кінематографу. У 1948 році землетрус знищив кіностудію. Після фільму Євгена Іванова-Баркова «Далека наречена», який вийшов у 1948 році, наступний фільм вийшов лише у 1955 році. Євген Іванов-Барков вважається одним із засновників кінематографу Туркменістану. У 1958 році «Ашхабадська кіностудія» була перейменована в «Туркменфільм».

1960-ті роки стали для туркменського кінематографу роками розквіту. У 1963 році був заснований Союз кінематографістів Туркменської РСР. У той час проводились фестивалі та тижні фільмів народів СРСР.

З 1929 року до 1980 року на кіностудії Туркменістану було знято 50 повнометражних стрічок. У 90-ті роки туркменський кінематограф переживав не найкращі часи. «Туркменфільм» був взятий під жорсткий контроль влади країни. У 2007 році було організовано творче об’єднання «Туркменфільм». Кіностудія була відокремлена від телебачення.

ЗМІ

Друковані видання 
У 2012 році у Туркменістані було 39 друкованих видань . Газети «Türkmenistan» та «Нейтральний Туркменістан» (єдина газета російською мовою) є основними друкованими виданнями та виходять 6 разів на тиждень. Засновником всіх газет в країні є президент країни. Є відомчі газети, шкільні журнали, медичні видання, журнал президента. У всіх виданнях звертається увага на досягнення президента та місцевих жителів.
З жовтня 1996 року для приватних осіб та недержавних організацій була заборонена підписка на зарубіжні газети та журнали. У 1997 році у велаятах ліквідували російські редакції газет. З 2002 року був повністю заборонений ввіз у країну російської преси. У 2008 році ця заборона була знята .
Існує примусова  підписка місцевих жителів за місцем роботи на газети та журнали.
У Туркменістані існує всього одне інформаційне агентство, яке належить державі – «Туркмен довлет хабарлари». Союз журналістів не грає значної ролі у країні .
На постійній основі видається турецька газета «Заман», яка має власну редакцію та незалежну видавничу базу.

Електронні ЗМІ 
У Туркменістані телебачення функціонує більше 50 років. Працюють 7 національних телеканалів ефірного та кабельного телебачення: «Алтин Асир», «Мірас», «Яшлик», «Туркменістан», «Туркмен овази», «Ашхабад», «Спорт». На телебаченні присутня цензура, тому телеглядачі отримують лише позитивну інформацію. Прямий ефір є відсутнім. Більшість населення використовує можливості супутникового телебачення .

Радіомовлення також є державним. Працює 4 радіостанції  з Ашхабаду на туркменській мові. У 2004 році було припинено мовлення радіостанції «Маяк» .

Килимарство 

Найбільш відомим народним ремеслом Туркменістану є килимарство. Туркменський килим є найбільш відомим килимом, який виготовляють вручну. Основними особливостями туркменського килиму є його краса, міцність та довговічність. В кінці XX століття килимарство стає в Туркменістані однією з найважливіших галузей економіки. Серед сучасних туркменських килимів виділяється найбільший у світі килим ручної роботи загальною площею 301 кв.м, який був виготовлений у 2001 році, а у 2003 році він був занесений до Книги рекордів Гіннеса . У Туркменістані килим вважається національним надбанням та символом країни.

Кухня Туркменістану 

Туркменська кухня за технологією та асортиментом продуктів є дуже близькою до кухонь інших середньоазіатських народів. У туркменів страви мають власні туркменські назви, наприклад, плов називається «палов», а пельмені – «берек».

Спорт 

Багато видів боротьби у Туркменістані традиційно вважаються національними видами спорту. 
Сьогодні футбол є одним з ключових напрямків спортивної активності у країні. У 1994 році ФФТ (Футбольна Федерація Туркменістану) була прийнята в АФК та ФІФА.

Галерея

Примітки

Посилання 
История «Туркменфильма» и современный туркменский кинематограф  
Official state web-site dedicated to the culture of Turkmenistan
Turkmenistan Culture-Lonely Planet

Джерела 
 М. С. Дорошко. Туркменістан  // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К.: Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 184-186. — ISBN 978-966-00-1359-9.

Культура Туркменістану
Культу́ра Туркменіста́ну — культура туркменського народу та народів , які спільно проживають на території Туркменістану . Була сформована під впливом географічного положення та історії . Мова Державною мовою у країні є туркменська мова . Належить туркменська мова до огузської групи тюркських мов . Також поширеними є російська , узбецька , белуджська ( у деяких селах Марийського оазису ) та у меншій мірі англійська мови \ . Населення У лютомуроку в опозиційних виданнях з’явились публікації , в яких стверджувалось , що за переписом населенняроку частка туркменів в державі складає6 % , узбеків – 8 % , росіян – 1 % , решта – представники інших національностей . Загалом у Туркменістані проживаєнаціональностей . Релігія В Туркменістані мусульмани - суніти складають , християни – ( православні та протестанти ) , решта – представники інших конфесій \ . За офіційними даними зарік , у Туркменістані буломечетей . Література Махтумкулі ( Махтумкулі Пираги ; ) та Меммедвелі Кеміне ( ) – це дві значні постаті туркменської літератури . Поет та філософ Махтумкулі вважається основоположником туркменської літератури . Кінематограф Туркменський кінематограф почався з кінохроніки . Уроці вийшла хронікальна стрічка « Проголошення Туркменської РСР » . Уроці була організована кінофабрика . У другій половиніх років XX століття фільми знімали на воєнну - патріотичну тематику : « Умбар » « Радянські патріоти » З’являються перші національні актори кіно – Ашір Міляєв , С . Мурад , Кулькіші Кульмурадов . Уроці « Ашхабадська кінофабрика » була перейменована в « Ашхабадську кіностудію » . На початку Великої Вітчизняної війни в Ашхабад була евакуйована « Київська кіностудія » . У павільйонах « Ашхабадської кіностудії » одночасно працювали кінематографісти України та Туркменістану . У цей час зняли такі фільми : « Як гартувалась сталь » ( Марк Донской , « Партизани у степах України » ( Ігор Савченко , « Райдуга » ( Марк Донской , « Чарівний кристал » ( Меред Атаханов та Абрам Народицький , Післявоєнні роки видались важкими для туркменського кінематографу . Уроці землетрус знищив кіностудію . Після фільму Євгена Іванова - Баркова « Далека наречена » , який вийшов уроці , наступний фільм вийшов лише уроці . Євген Іванов - Барков вважається одним із засновників кінематографу Туркменістану . Уроці « Ашхабадська кіностудія » була перейменована в « Туркменфільм » . 1960-ті роки стали для туркменського кінематографу роками розквіту . Уроці був заснований Союз кінематографістів Туркменської РСР . У той час проводились фестивалі та тижні фільмів народів СРСР . Зроку дороку на кіностудії Туркменістану було знятоповнометражних стрічок . Уті роки туркменський кінематограф переживав не найкращі часи . « Туркменфільм » був взятий під жорсткий контроль влади країни . Уроці було організовано творче об’єднання « Туркменфільм » . Кіностудія була відокремлена від телебачення . ЗМІ Друковані видання Уроці у Туркменістані булодрукованих видань \ . Газети « Türkmenistan » та « Нейтральний Туркменістан » ( єдина газета російською мовою ) є основними друкованими виданнями та виходятьразів на тиждень . Засновником всіх газет в країні є президент країни . Є відомчі газети , шкільні журнали , медичні видання , журнал президента . У всіх виданнях звертається увага на досягнення президента та місцевих жителів . З жовтняроку для приватних осіб та недержавних організацій була заборонена підписка на зарубіжні газети та журнали . Уроці у велаятах ліквідували російські редакції газет . Зроку був повністю заборонений ввіз у країну російської преси . Уроці ця заборона була знята \ . Існує примусова підписка місцевих жителів за місцем роботи на газети та журнали . У Туркменістані існує всього одне інформаційне агентство , яке належить державі – « Туркмен довлет хабарлари » . Союз журналістів не грає значної ролі у країні \ . На постійній основі видається турецька газета « Заман » , яка має власну редакцію та незалежну видавничу базу . Електронні ЗМІ У Туркменістані телебачення функціонує більшероків . Працюютьнаціональних телеканалів ефірного та кабельного телебачення : « Алтин Асир » , « Мірас » , « Яшлик » , « Туркменістан » , « Туркмен овази » , « Ашхабад » , « Спорт » . На телебаченні присутня цензура , тому телеглядачі отримують лише позитивну інформацію . Прямий ефір є відсутнім . Більшість населення використовує можливості супутникового телебачення \ . Радіомовлення також є державним . Працюєрадіостанції з Ашхабаду на туркменській мові . Уроці було припинено мовлення радіостанції « Маяк » \ . Килимарство Найбільш відомим народним ремеслом Туркменістану є килимарство . Туркменський килим є найбільш відомим килимом , який виготовляють вручну . Основними особливостями туркменського килиму є його краса , міцність та довговічність . В кінці XX століття килимарство стає в Туркменістані однією з найважливіших галузей економіки . Серед сучасних туркменських килимів виділяється найбільший у світі килим ручної роботи загальною площеюкв . м , який був виготовлений уроці , а уроці він був занесений до Книги рекордів Гіннеса \ . У Туркменістані килим вважається національним надбанням та символом країни . Кухня Туркменістану Туркменська кухня за технологією та асортиментом продуктів є дуже близькою до кухонь інших середньоазіатських народів . У туркменів страви мають власні туркменські назви , наприклад , плов називається « палов » , а пельмені – « берек » . Спорт Багато видів боротьби у Туркменістані традиційно вважаються національними видами спорту . Сьогодні футбол є одним з ключових напрямків спортивної активності у країні . Уроці ФФТ ( Футбольна Федерація Туркменістану ) була прийнята в АФК та ФІФА . Галерея Примітки Посилання История « Туркменфильма » и современный туркменский кинематограф Official state web - site dedicated to the culture of Turkmenistan Turkmenistan Culture - Lonely Planet Джерела М . С . Дорошко . Туркменістан / / Енциклопедія історії України \ : ут . / редкол . : В . А . Смолій ( голова ) та ін . ; Інститут історії України НАН України . — К . : Наукова думка , — Т . : Т — Я . — С . — ISBN00 - 1359 - 9 . Культура Туркменістану