Адміністративно-територіальна реформа в УРСР (1957—1960)
Адміністративно-територіальна реформа в УРСР 1957—1960 років мала на меті децентралізацію та укрупнення районів, внаслідок чого в цілому було скасовано одну область (Дрогобицьку) і 184 райони та утворено 2 нові райони (ліквідовано 14 міських та утворено 1 район).

У союзних республіках СРСР ця реформа — скасування районів малим числом, але щорічно — продовжувалась з 1957 (та/або навіть з 1956-го, як, наприклад, у деяких республіках — МРСР, БРСР, або навіть з 1955 — в Карело-Фінській, Литовській, РРФСР, Азербайджанській, Таджицькій та Узбецькій РСР) по 1962 рік (по листопад 1962 р. включно).

З 1953 р. до 1955 р. в УРСР було ліквідовано 52 сільських райони.

Опис 
Попередньо у вересні 1956 року передано на розгляд (до компетенції) виконкомів обласних Рад наступні питання:
 зміна адміністративно-територіальних меж районів у зв'язку з передачею окремих населених пунктів сільських і селищних Рад до складу інших районів в межах області;
 зміна меж міст обласного та районного підпорядкування та селищ міського типу;
 віднесення селищ до категорії міст районного підпорядкування та селищ міського типу;
 утворення нових, об'єднання, ліквідація (зняття з облікових даних), перейменування сільських і селищних Рад і перенесення їх адміністративних центрів;
 об'єднання, привласнення найменувань і перейменування населених пунктів сільської місцевості.

У грудні 1956 року затверджено Положення про порядок віднесення населених пунктів до категорії міст, селищ міського типу і селищ (робітничих селищ) — віднесення населених пунктів до категорії міст республіканського і обласного підпорядкування проводиться Указом Президії Верховної Ради УРСР, віднесення до категорії міст районного підпорядкування, смт і робочим селищам проводиться рішенням виконкому обласних Рад депутатів трудящих.

У лютому 1957 року до відання союзних республік віднесено вирішення питань обласного, крайового адміністративно-територіального устрою (були внесені відповідні зміни до Конституції СРСР — виключена стаття 29; в новій редакції стаття 28 Конституції СРСР проголошувала: «Вирішення питань про обласний, крайовий адміністративно-територіальний устрій союзних республік відноситься до відання союзних республік»). Тоді ж Пленум ЦК КПРС ухвалив рішення про перехід до територіальних форм управління народним господарством.

У травні 1957 року відповідно із Законом «Про подальше удосконалення організації управління промисловістю і будівництвом в УРСР» з метою децентралізації управління народним господарством ліквідовано ряд міністерств та було утворено 11 адміністративних економічних районів (раднаргоспів) — Вінницький, Ворошиловградський (з 18 березня 1958 року — Луганський), Дніпропетровський, Запорізький, Київський, Львівський, Одеський, Сталінський (з 17 листопада 1961 року — Донецький), Станіславський, Харківський, Херсонський.
У 1960 створили ще 3 раднаргоспи — Кримський, Полтавський, Черкаський.

У травні 1957 року прийнято Положення про місцеві Ради (обласні, районні, міські, районні у місті, селищні та сільські) та постійні комісії місцевих Рад депутатів трудящих Української РСР.

У 1957 році статус селища міського типу отримали понад 125 населених пунктів (містечок) — друга за чисельністю кількість за всі радянські роки (див. :Категорія:Населені пункти із статусом смт з 1957).

У 1957—1958 роках перейменовано 141 населений пункт, 8 міських та 2 сільських райони, які названі на честь В'ячеслава Молотова (у тому числі табір «Артек»), Лазара Кагановича, Климента Ворошилова (64 АТО, в т.ч. область), Семена Будьонного (37), Григорія Петровського (28; за винятком Дніпропетровська), Микити Хрущова (6), Дмитра Мануїльського (стосовно останнього актуально було до 1959 року) та Георгія Жукова і Анастаса Мікояна (декілька поселень); наступні масштабні перейменування початку 1960-х років відбувалися в контексті критики культу особи Йосипа Сталіна — 56 назв, що пов'язані з ім'ям Сталіна, в тому числі область, місто (09.11.1961), економічний адміністративний район (див. вище), а також 9 районів (починаючи з листопада 1961 року про перейменування Сталінського району міста Києва, а також райони міст Дніпродзержинськ (21.11.1961, Заводський), Керч (05.11.1961, ), Запоріжжя (17.11.1961, Жовтневий), Миколаїв (21.11.1961, Ленінський), Одеса (14.11.1961, Жовтневий), Севастополь (05.11.1961, Ленінський), Харків (14.11.1961, Московський) та Сталіно-Заводський район м. Донецька (14.11.1961, Ленінський); окрім того 1959 року був ліквідований Сталінський район Дніпропетровської області; у липні 1956 року Сталінський та Ленінський райони були об'єднані у Ленінський район Львова, у 1959 році ліквідований Сталінський район міста Чернівці, раніше існував також район у Херсоні), 31 населений пункт, 13 виборчих округів, крім цього десятки колгоспів, радгоспів, промислових підприємств, установ та організацій.

Одночасно відбувається укрупнення сільрад (обумовлене укрупненням колгоспів, започаткованого ще з 1950 року) — за 1960 рік скасовано 468 сільських Рад (на 01.03.1954 існувало 16654 сільради; після завершення укрупнення колгоспів (15.10.1954) кількість сільрад скоротилося до 11686 — практично так само, як і колгоспів (на території 8261 сільської Ради вже розміщувалося по одному колгоспу); у 1959 році їх стало 11118, а в 1961 році — 8610 сільських Рад).

Усього за 1959–1965 рр. було знято з державного обліку 9441 населений пункт. Переважно це були малі села, хутори.

Поряд зі зміцненням колгоспів, в перші ж роки після смерті Сталіна селянство було звільнено від надподатку і отримувало реальну можливість розвивати особисте селянське господарство.

Перелік ліквідованих районів

Джерела 
 
 
 
 
 
 
 Відомості Верховної Ради Української РСР. — 1957 — № 1, 3, 5, 10 — с. 40–41, 84, 123—126, 200—202.
 Відомості Верховної Ради Української РСР. — 1958 — № 6, 9 — с. 119—120, 122—123, 213—215.
  (затверджений 30 грудня 1958 р.: ВВР УРСР, 1958, № 15, с. 416)
 Відомості Верховної Ради Української РСР. — 1959 — № 3, 8, 9, 10, 21, 22, 23, 26, 27, 31, 32 — с. 167—173, 174—176, 301, 335—336, 353, 655—656, 691, 708, 799—800, 831—833, 935—936, 971. (див. 1959 (категорія))
 Відомості Верховної Ради Української РСР. — 1960 — № 19, 20, 29, 32, 45 — с. 255, 265, 469, 530, 786.
 
 
 Адміністративно-територіальні зміни в Україні в 1950-ті рр.  // Минуле та теперішнє

Примітки

Див. також 
 Адміністративно-територіальна реформа в УРСР (1962—1963)

1957 в Україні
Адміністративний устрій України
Адміністративно-територіальні реформи
Адміністративно - територіальна реформа в УРСР1960 років мала на меті децентралізацію та укрупнення районів , внаслідок чого в цілому було скасовано одну область ( Дрогобицьку ) ірайони та утворенонові райони ( ліквідованоміських та утворенорайон ) . У союзних республіках СРСР ця реформа — скасування районів малим числом , але щорічно — продовжувалась з ( та / або навіть зго , як , наприклад , у деяких республіках — МРСР , БРСР , або навіть з — в Карело - Фінській , Литовській , РРФСР , Азербайджанській , Таджицькій та Узбецькій РСР ) порік ( по листопадр . включно ) . Зр . дор . в УРСР було ліквідованосільських райони . Опис Попередньо у вересніроку передано на розгляд ( до компетенції ) виконкомів обласних Рад наступні питання : зміна адміністративно - територіальних меж районів у зв'язку з передачею окремих населених пунктів сільських і селищних Рад до складу інших районів в межах області ; зміна меж міст обласного та районного підпорядкування та селищ міського типу ; віднесення селищ до категорії міст районного підпорядкування та селищ міського типу ; утворення нових , об'єднання , ліквідація ( зняття з облікових даних ) , перейменування сільських і селищних Рад і перенесення їх адміністративних центрів ; об'єднання , привласнення найменувань і перейменування населених пунктів сільської місцевості . У грудніроку затверджено Положення про порядок віднесення населених пунктів до категорії міст , селищ міського типу і селищ ( робітничих селищ ) — віднесення населених пунктів до категорії міст республіканського і обласного підпорядкування проводиться Указом Президії Верховної Ради УРСР , віднесення до категорії міст районного підпорядкування , смт і робочим селищам проводиться рішенням виконкому обласних Рад депутатів трудящих . У лютомуроку до відання союзних республік віднесено вирішення питань обласного , крайового адміністративно - територіального устрою ( були внесені відповідні зміни до Конституції СРСР — виключена стаття в новій редакції статтяКонституції СРСР проголошувала : « Вирішення питань про обласний , крайовий адміністративно - територіальний устрій союзних республік відноситься до відання союзних республік » ) . Тоді ж Пленум ЦК КПРС ухвалив рішення про перехід до територіальних форм управління народним господарством . У травніроку відповідно із Законом « Про подальше удосконалення організації управління промисловістю і будівництвом в УРСР » з метою децентралізації управління народним господарством ліквідовано ряд міністерств та було утвореноадміністративних економічних районів ( раднаргоспів ) — Вінницький , Ворошиловградський ( зберезняроку — Луганський ) , Дніпропетровський , Запорізький , Київський , Львівський , Одеський , Сталінський ( злистопадароку — Донецький ) , Станіславський , Харківський , Херсонський . Устворили щераднаргоспи — Кримський , Полтавський , Черкаський . У травніроку прийнято Положення про місцеві Ради ( обласні , районні , міські , районні у місті , селищні та сільські ) та постійні комісії місцевих Рад депутатів трудящих Української РСР . Уроці статус селища міського типу отримали понаднаселених пунктів ( містечок ) — друга за чисельністю кількість за всі радянські роки ( див . \ :Категорія : Населені пункти із статусом смт з У1958 роках перейменованонаселений пункт , міських тасільських райони , які названі на честь В'ячеслава Молотова ( у тому числі табір « Артек » ) , Лазара Кагановича , Климента ВорошиловаАТО , в т . ч . область ) , Семена Будьонного Григорія Петровського за винятком Дніпропетровська ) , Микити Хрущова Дмитра Мануїльського ( стосовно останнього актуально було дороку ) та Георгія Жукова і Анастаса Мікояна ( декілька поселень ) ; наступні масштабні перейменування початкух років відбувалися в контексті критики культу особи Йосипа Сталіна — назв , що пов'язані з ім'ям Сталіна , в тому числі область , місто11 . 1961 ) , економічний адміністративний район ( див . вище ) , а такожрайонів ( починаючи з листопадароку про перейменування Сталінського району міста Києва , а також райони міст Дніпродзержинськ11 . 1961 , Заводський ) , Керч11 . 1961 , ) , Запоріжжя11 . 1961 , Жовтневий ) , Миколаїв11 . 1961 , Ленінський ) , Одеса11 . 1961 , Жовтневий ) , Севастополь11 . 1961 , Ленінський ) , Харків11 . 1961 , Московський ) та Сталіно - Заводський район м . Донецька11 . 1961 , Ленінський ) ; окрім тогороку був ліквідований Сталінський район Дніпропетровської області ; у липніроку Сталінський та Ленінський райони були об'єднані у Ленінський район Львова , уроці ліквідований Сталінський район міста Чернівці , раніше існував також район у Херсоні ) , населений пункт , виборчих округів , крім цього десятки колгоспів , радгоспів , промислових підприємств , установ та організацій . Одночасно відбувається укрупнення сільрад ( обумовлене укрупненням колгоспів , започаткованого ще зроку ) — зарік скасованосільських Рад ( на03 . 1954 існувалосільради ; після завершення укрупнення колгоспів10 . 1954 ) кількість сільрад скоротилося до — практично так само , як і колгоспів ( на територіїсільської Ради вже розміщувалося по одному колгоспу ) ; уроці їх стало а вроці — сільських Рад ) . Усього за1965 рр . було знято з державного облікунаселений пункт . Переважно це були малі села , хутори . Поряд зі зміцненням колгоспів , в перші ж роки після смерті Сталіна селянство було звільнено від надподатку і отримувало реальну можливість розвивати особисте селянське господарство . Перелік ліквідованих районів Джерела Відомості Верховної Ради Української РСР . — — № 1 , — с . 41 , 126, 202 . Відомості Верховної Ради Української РСР . — — № 6 , — с . 120 , 123,215 . ( затвердженийгрудняр . : ВВР УРСР , № с . Відомості Верховної Ради Української РСР . — — № 3 , — с . 173,176,336,656,800,833,936 , ( див . ( категорія )) Відомості Верховної Ради Української РСР . — — № 19 , — с . Адміністративно - територіальні зміни в Україні вті рр . / / Минуле та теперішнє Примітки Див . також Адміністративно - територіальна реформа в УРСР1963 ) 1957 в Україні Адміністративний устрій України Адміністративно - територіальні реформи