Мойш Григорій Теодорович
Григорій Теодорович Мойш,  ( 10 травня 1894, с. Біла Церква, Тячівський район, Закарпатська область —  1960?, Фізешу-Герлій, повіт Клуж, Румунія ) —  український політичний діяч, депутат Сойму Карпатської України, священик Румунської греко-католицької церкви.

Життєпис 

Народився 10 травня 1894 у селі Біла Церква (тепер Тячівський район Закарпатської області) у румунській родині учителя. Навчався у народній школі, Мараморош-Сиґетському ліцеї, у Сегеді. Теологічну освіту здобув у м. Блажі. Одружився з донькою священика. 

У 1918 році був призначений парохом, а 1925 переведений на роботу в с. Роминешть Сату-Марського повіту. На прохання єпископа Марамороша, 1931 р. повернувся до рідної Білої Церкви, де прожив і пропрацював весь чехословацький період.

Посол Сойму Карпатської України
12 лютого 1939 року був обраний депутатом сойму Карпатської України, брав участь у засіданнях, які відбулися 15 березня 1939.
Обраний на засіданні Сойму до складу культурно-освітньої комісії.  

Після окупації Карпатської України жив і працював у Білій Церкві до жовтня 1945 р. Разом із дружиною виховали трьох дітей – двох синів і доньку.

Репресії комуністичного уряду Румунії 
Григорій Мойш переховувався з родиною від радянських військ на румунському березі Тиси, де і залишився. 1946 року його призначили парохом у с. Фірмініш. Коли у 1948 румунська комуністична влада розпочала ліквідацію греко-католицької церкви, служба безпеки стала переслідувати його, примушуючи перейти у православну віру. У таких умовах священик перейшов на нелегальне становище й опинився у м. Сату-Маре, де лікарем-офтальмологом працював його син Траян. Тут на квартирі сім’ї Нухі правив службу за участю черниць.

У листопаді 1948 р. у с. Арініші, де працював священиком його син Лівіу-Флавію, жандарми заарештували деяких вірян, у тім числі сина й доньку Г. Мойша, намагаючись дізнатися, де переховувався їх батько, який уже перебрався у м. Біксад до далекого родича, де продовжив пасторську діяльність.

1949 р. повернувся в Арініш, де жила родина, і далі відправляв літургії. Саме тут його затримала служба безпеки. Після декількох днів звільнила при умові, що припинить пасторську діяльність, але цього він не здійснив.

У грудні 1958 р. його заарештували. У серпні наступного року сім’я дістала повідомлення, що 14 вересня відбудеться суд військового трибуналу. Григорія Мойшу звинувачували у підбурюванні проти румунської держави і у зв’язках із Ватиканом. Та головна провина полягала в тому, що не хотів відмовлятися від греко-католицької віри. Суд у м. Бая-Маре засудив його на 14 років ув’язнення за підбурювання проти держави й підпільну діяльність. Після касаційної скарги вирок знизили до 8 років.

6 січня 1961 сім’я дізналася, що глава родини помер і похований у містечку Фізешу Герлій. На могилі замість хреста – кілочок із номером в’язня.

Посилання 
 Карпатська Україна в боротьбі за незалежність: репресії проти її обронців та керівників /Післямова Миколи Вегеша. – Ужгород: Ґражда, 2007. – 140 с. 

Політики України
Посли до сейму Карпатської України
Румуни в Україні
Григорій Теодорович Мойш , ( травня с . Біла Церква , Тячівський район , Закарпатська область — , Фізешу - Герлій , повіт Клуж , Румунія ) — український політичний діяч , депутат Сойму Карпатської України , священик Румунської греко - католицької церкви . Життєпис Народивсятравняу селі Біла Церква ( тепер Тячівський район Закарпатської області ) у румунській родині учителя . Навчався у народній школі , Мараморош - Сиґетському ліцеї , у Сегеді . Теологічну освіту здобув у м . Блажі . Одружився з донькою священика . Уроці був призначений парохом , апереведений на роботу в с . Роминешть Сату - Марського повіту . На прохання єпископа Марамороша , р . повернувся до рідної Білої Церкви , де прожив і пропрацював весь чехословацький період . Посол Сойму Карпатської України 12 лютогороку був обраний депутатом сойму Карпатської України , брав участь у засіданнях , які відбулисяберезня Обраний на засіданні Сойму до складу культурно - освітньої комісії . Після окупації Карпатської України жив і працював у Білій Церкві до жовтняр . Разом із дружиною виховали трьох дітей – двох синів і доньку . Репресії комуністичного уряду Румунії Григорій Мойш переховувався з родиною від радянських військ на румунському березі Тиси , де і залишився . року його призначили парохом у с . Фірмініш . Коли урумунська комуністична влада розпочала ліквідацію греко - католицької церкви , служба безпеки стала переслідувати його , примушуючи перейти у православну віру . У таких умовах священик перейшов на нелегальне становище й опинився у м . Сату-Маре , де лікарем - офтальмологом працював його син Траян . Тут на квартирі сім’ї Нухі правив службу за участю черниць . У листопадір . у с . Арініші , де працював священиком його син Лівіу - Флавію , жандарми заарештували деяких вірян , у тім числі сина й доньку Г . Мойша , намагаючись дізнатися , де переховувався їх батько , який уже перебрався у м . Біксад до далекого родича , де продовжив пасторську діяльність . 1949 р . повернувся в Арініш , де жила родина , і далі відправляв літургії . Саме тут його затримала служба безпеки . Після декількох днів звільнила при умові , що припинить пасторську діяльність , але цього він не здійснив . У груднір . його заарештували . У серпні наступного року сім’я дістала повідомлення , щовересня відбудеться суд військового трибуналу . Григорія Мойшу звинувачували у підбурюванні проти румунської держави і у зв’язках із Ватиканом . Та головна провина полягала в тому , що не хотів відмовлятися від греко - католицької віри . Суд у м . Бая-Маре засудив його нароків ув’язнення за підбурювання проти держави й підпільну діяльність . Після касаційної скарги вирок знизили дороків . 6 січнясім’я дізналася , що глава родини помер і похований у містечку Фізешу Герлій . На могилі замість хреста – кілочок із номером в’язня . Посилання Карпатська Україна в боротьбі за незалежність : репресії проти її обронців та керівників / Післямова Миколи Вегеша . – Ужгород : Ґражда , – с . Політики України Посли до сейму Карпатської України Румуни в Україні