Самострільник Станіслав
Станіслав Самострільник (Станіслав з Кракова, Станіслав з Могили, рр. 1490—1541) був живописцем польського Відродження, мініатюристом, художником-декоратором і цистерціанським ченцем із Кракова, Польща. Він був першим польським художником, відомим по імені, які малювали  в стилі Ренесанс. Є багато фресок його в церквах на півдні Польщі. Найбільш відому можна побачити в Цистерціанському монастирі в Могилі. Він також визнаний за його портрет єпископа Петра Томицького в портретній галереї в костелі Святого Франциска Ассізького, Краків.

Життя 

Станіслав Самострільник був сином Петра та Ганни Самострільник, який жив у краківському особняку Цістерціанського ігумена з Копшивниці. Його батько, мабуть, був виробником арбалета і лука, звідси ім'я в давній Польщі (самострільник із латинського sagittator, арбалет-виробник). Самострільник після здачі необхідних іспитів увійшов до цистерцианського абатства в Могилі біля Кракова, який на той час був окремим містом, і сьогодні знаходиться в міській місцевості Кракова,Нова Хута. Завдяки Аббатському захисту, він швидко просунувся до монастирського положення в іллюмінованному рукописі. Перша повністю доведена хронологічна інформація про нього з'являється в 1506 році, коли він взявся за роботу, щоб прикрасити склепи монастиря. Його згадали як живописця з Могили, як художника з Цистерцианського абатства.  З цього часу він використовував нове ім'я Станіслаус Кларатумбензіс (Станіслав з Могили), похідне від латинського імені з Могильного абатства, Клари Тумби (Свята Могила). У 1511 р. він отримав право жити за межами монастиря і переїхав до Шидловця для роботи власника міста Кшиштофа Шидловецького, кастеляна Сандомієра, який був широко відомий як покровитель мистецтв. Станіслав Самострільник є найвідомішим за його декоративні мініатюрні картини в генеалогічній книзі сім'ї Шидловецькі (Liber genesos illustris Familiae Shidlovicae). У ході цієї роботи, як придворний живописець, він здійснив численні незначні комісії для сім'ї Шидловецьких, прикрашаючи місцеву церкву та замок. Він також служив як Кастелановський капелан у 1510—1530 роках. Від його покровителя він отримав священний костел в Грочоліці біля Цмелюва у 1513 році. У 1514 році він переїхав з Шидловецьким до Опатіва, а після його смерті  в 1532 році повернувся до Могили.

Після повернення він заснував свою власну майстерню в Краківі на Свіднецькій  вулиці, де він отримав замовлення від місцевих патриціата, духовенства і королівського двору (включаючи молитовник королеви Бони Сфорца). Для єпископа Петра Томицького він прикрасив Перелік єпископів з Гнєзно  Яна Длугоша (Каталог Гнезненських архієпископів) і його каплиці з Вавельського кафедрального собору. У 1534 році єпископ доручив прикрасити воскові фігури його, призначені як вотивні предмети з найважливіших святинь королівства.

Самострільник прикрасив молитовні книги принцеси Ядвіги Ягеллон (1535), документ про укладення мирного договору з Османською імперією (1533), і банер для Альбрехта Гогенцоллерна. Він також намалював релігійні сцени в церкві в Могилі, і прикрасив стелю сусідньої бібліотеки. Станіслав Самострільник помер у Могильному абатстві в 1541.

Роботи і стиль 
Основні роботи Станіслава Самострільника включають ілюмінування чотирьох молитовників: Години короля Сигізмунда I Старого (1524, Лондон, Британська бібліотека), Години королеви Бони Сфорца (1527, Оксфорд, Бодліанська бібліотека), Кшиштофа Шидловецького молитовник (1527, тепер розділений між архівом історичного міського музею та бібліотекою Амброзіана в Мілані) і Вайтекеша Гоштутаса молитовник (1528, Мюнхен, Університетська бібліотека), разом з мініатюрами  Лібер genesos illustris сімейств Шидловецьких (1531—1532, Корнік, бібліотека Польської академії наук), Каталог Гнезненських архієпископів (1530—1535, Варшава, Національна бібліотека) і Євангелія від Петра Томицького (1534, Краків, Головні Митрополичі архіви).

Характерною особливістю мініатюр Самострільника є життя, часто контрастного кольору і Ренесансний стиль  звертається до готичної традиції, але насправді, він був дальтоником. Він також мав великий страх унікума. Приблизно з 1520 натхнення німецьких майстрів (Альбрехт Альтдорфер, Лукас Кранах Старший і Альбрехт Дюрер) того часу виявляється в його роботах, а також вплив Дунайської школи, придбаних під час його перебування у Відні, куди він відправився в 1515 як Шидловецький капелан. На додаток на Дунайську школу впливають, голландської моделі та опосередкованих зв'язки з італійським живописом (орнаментальні і геральдичні мотиви, набуті під час його перебування в Угорщині в 1514 р.) це видно в його роботі. Декоративні картини Самострільника поєднують в собі фігурні сцени і орнамент. Всі фігури не піддаються надмірній ідеалізації і характеризувались дуже індивідуально, як правило, одягнені в сучасний одяг і відповідно з тенденцією художника до портретного реалізму.

Див. також 
 Ренесанс в Польщі
 Мініатюра (іллюмінований рукопис)

Посилання

Подальше читання

Посилання 
 Самострільник Станіслав 1506—2006
 Каталог Гнезненських архієпископів

Народились 1490
Померли 1541
Художники епохи Відродження
Польські художники
Польські ілюстратори
Майстри фресок
Станіслав Самострільник ( Станіслав з Кракова , Станіслав з Могили , рр . 1541 ) був живописцем польського Відродження , мініатюристом , художником - декоратором і цистерціанським ченцем із Кракова , Польща . Він був першим польським художником , відомим по імені , які малювали в стилі Ренесанс . Є багато фресок його в церквах на півдні Польщі . Найбільш відому можна побачити в Цистерціанському монастирі в Могилі . Він також визнаний за його портрет єпископа Петра Томицького в портретній галереї в костелі Святого Франциска Ассізького , Краків . Життя Станіслав Самострільник був сином Петра та Ганни Самострільник , який жив у краківському особняку Цістерціанського ігумена з Копшивниці . Його батько , мабуть , був виробником арбалета і лука , звідси ім'я в давній Польщі ( самострільник із латинського sagittator , арбалет - виробник ) . Самострільник після здачі необхідних іспитів увійшов до цистерцианського абатства в Могилі біля Кракова , який на той час був окремим містом , і сьогодні знаходиться в міській місцевості Кракова , Нова Хута . Завдяки Аббатському захисту , він швидко просунувся до монастирського положення в іллюмінованному рукописі . Перша повністю доведена хронологічна інформація про нього з'являється вроці , коли він взявся за роботу , щоб прикрасити склепи монастиря . Його згадали як живописця з Могили , як художника з Цистерцианського абатства . З цього часу він використовував нове ім'я Станіслаус Кларатумбензіс ( Станіслав з Могили ) , похідне від латинського імені з Могильного абатства , Клари Тумби ( Свята Могила ) . Ур . він отримав право жити за межами монастиря і переїхав до Шидловця для роботи власника міста Кшиштофа Шидловецького , кастеляна Сандомієра , який був широко відомий як покровитель мистецтв . Станіслав Самострільник є найвідомішим за його декоративні мініатюрні картини в генеалогічній книзі сім'ї Шидловецькі ( Liber genesos illustris Familiae Shidlovicae ) . У ході цієї роботи , як придворний живописець , він здійснив численні незначні комісії для сім'ї Шидловецьких , прикрашаючи місцеву церкву та замок . Він також служив як Кастелановський капелан у1530 роках . Від його покровителя він отримав священний костел в Грочоліці біля Цмелюва уроці . Уроці він переїхав з Шидловецьким до Опатіва , а після його смерті вроці повернувся до Могили . Після повернення він заснував свою власну майстерню в Краківі на Свіднецькій вулиці , де він отримав замовлення від місцевих патриціата , духовенства і королівського двору ( включаючи молитовник королеви Бони Сфорца ) . Для єпископа Петра Томицького він прикрасив Перелік єпископів з Гнєзно Яна Длугоша ( Каталог Гнезненських архієпископів ) і його каплиці з Вавельського кафедрального собору . Уроці єпископ доручив прикрасити воскові фігури його , призначені як вотивні предмети з найважливіших святинь королівства . Самострільник прикрасив молитовні книги принцеси Ядвіги Ягеллон ( 1535 ) , документ про укладення мирного договору з Османською імперією і банер для Альбрехта Гогенцоллерна . Він також намалював релігійні сцени в церкві в Могилі , і прикрасив стелю сусідньої бібліотеки . Станіслав Самострільник помер у Могильному абатстві в Роботи і стиль Основні роботи Станіслава Самострільника включають ілюмінування чотирьох молитовників : Години короля Сигізмунда I Старого Лондон , Британська бібліотека ) , Години королеви Бони Сфорца Оксфорд , Бодліанська бібліотека ) , Кшиштофа Шидловецького молитовник тепер розділений між архівом історичного міського музею та бібліотекою Амброзіана в Мілані ) і Вайтекеша Гоштутаса молитовник Мюнхен , Університетська бібліотека ) , разом з мініатюрами Лібер genesos illustris сімейств Шидловецьких1532 , Корнік , бібліотека Польської академії наук ) , Каталог Гнезненських архієпископів ( 1530 — 1535 , Варшава , Національна бібліотека ) і Євангелія від Петра Томицького Краків , Головні Митрополичі архіви ) . Характерною особливістю мініатюр Самострільника є життя , часто контрастного кольору і Ренесансний стиль звертається до готичної традиції , але насправді , він був дальтоником . Він також мав великий страх унікума . Приблизно знатхнення німецьких майстрів ( Альбрехт Альтдорфер , Лукас Кранах Старший і Альбрехт Дюрер ) того часу виявляється в його роботах , а також вплив Дунайської школи , придбаних під час його перебування у Відні , куди він відправився вяк Шидловецький капелан . На додаток на Дунайську школу впливають , голландської моделі та опосередкованих зв'язки з італійським живописом ( орнаментальні і геральдичні мотиви , набуті під час його перебування в Угорщині вр . ) це видно в його роботі . Декоративні картини Самострільника поєднують в собі фігурні сцени і орнамент . Всі фігури не піддаються надмірній ідеалізації і характеризувались дуже індивідуально , як правило , одягнені в сучасний одяг і відповідно з тенденцією художника до портретного реалізму . Див . також Ренесанс в Польщі Мініатюра ( іллюмінований рукопис ) Посилання Подальше читання Посилання Самострільник Станіслав2006 Каталог Гнезненських архієпископів Народились Померли Художники епохи Відродження Польські художники Польські ілюстратори Майстри фресок