Ангулімала
Ангулімала (палі, санскр. «намисто з пальців») — один з історичних персонажів Тапітаки, згадуваний в Ангулімала-сутті (Мадджхіма-нікая.86) і Ангулімалатхера-гатзі (Тхерагатха). З канонічного сюжету Ангулімала — це серійний вбивця, який після зустрічі з Буддою став буддійським монахом.

Здійснюючи безглузді вбивства і побачивши самотнього Будду в лісі, Ангулімала дістав меч і побіг за ним, але, незважаючи на те, що Будда йшов повільно, вбивця не міг його наздогнати. Розгубившись, Ангулімала закричав: «Стій!», але Будда відповів: «Я вже стою, повинен зупинитися ти». Ця розмова стала поворотним моментом у долі Ангулімали.

Парітта (захисні слова — частина палійського канону), пов'язана з іменем Ангулімали, стала «мантрою» для вагітних жінок з метою народити здорову дитину. Ця парітта використовується донині буддистами в країнах Південно-Східної Азії.

Література 
 Парітта (у тому Ангулімала-сутта ) \\ зб.: Молитовник буддиста. М., 1999
 Міліндапаньха. Пер. А. Парибка. М., 1989
 Енциклопедія Дхарми
Ангулімала ( палі , санскр . « намисто з пальців » ) — один з історичних персонажів Тапітаки , згадуваний в Ангулімала - сутті ( Мадджхіма - нікая . 86 ) і Ангулімалатхера -гатзі ( Тхерагатха ) . З канонічного сюжету Ангулімала — це серійний вбивця , який після зустрічі з Буддою став буддійським монахом . Здійснюючи безглузді вбивства і побачивши самотнього Будду в лісі , Ангулімала дістав меч і побіг за ним , але , незважаючи на те , що Будда йшов повільно , вбивця не міг його наздогнати . Розгубившись , Ангулімала закричав : « Стій ! » , але Будда відповів : « Я вже стою , повинен зупинитися ти » . Ця розмова стала поворотним моментом у долі Ангулімали . Парітта ( захисні слова — частина палійського канону ) , пов'язана з іменем Ангулімали , стала « мантрою » для вагітних жінок з метою народити здорову дитину . Ця парітта використовується донині буддистами в країнах Південно - Східної Азії . Література Парітта ( у тому Ангулімала - сутта ) \ \ зб . : Молитовник буддиста . М . , Міліндапаньха . Пер . А . Парибка . М . , Енциклопедія Дхарми