Приказанська культура
Приказанська культура — археологічна культура бронзової доби Надкам'я й Середнього Надволжя у 1600—800 років до Р. Х..

Названа за найвивченими пам'ятками, що розташовані навколо Казані.

Дослідження 
Перші пам'ятки цієї культури відкриті в 1879 році Олександром Штукенбергом й Миколою Висоцьким. Виділена у археологічну культуру ​​на початку 1950-х років Миколою Калініним й Альфредом Халіковим.

Поселення 
Поселення розташовуються по берегах великих річок. На пізньому етапі розвитку культури з'являються укріплені городища.

Ранньо-приказанські житла представлені з'єднаними переходами напівземлянками; пізньо-приказанські житла — - великими наземними будинками.

Поховання 
Могильники, як й поселення розташовуються по берегах великих річок.

Для могильників характерні ґрунтові поховання, зорієнтовані головою до річки або паралельно їй. У могилу клали глиняний посуд, рідко зброю і прикраси, а також ритуальну м'ясну їжу.

Гончарство 
Кераміка відрізняється крихкістю й ретельним загладжуванням поверхні зубчастим штампом. Глекоподібні, з циліндричним горлом посуд орнаментувався лише у верхній частині зубчастим штампом, перевитою мотузкою, нарізками та насічками.

Ливарництво 
Високого розвитку досягає бронзоливарне виробництво, засноване на розробці мідистих піщаників Волго-Камського краю й на привізному металі Зауралля. З бронзи виготовлялися дволезові ножі, утульчані сокири-кельти, наконечники копій й дротиків, прикраси.

Продовжують використовуватися і кам'яні знаряддя.

Господарство 
У господарстві провідне становище займають скотарство й землеробство.

Скотарство присадибно-пастушаче, зі стійловим утриманням худоби узимку. Переважало розведення великої рогатої худоби й коней.

Землеробство переважно копальне, проте наявність тяглової худоби може свідчити й про орну обробку землі.

У лісових районах помітну роль продовжує грати полювання й рибальство.

Походження 
Сформувалася на базі східних груп волосівської культури за певного впливу пра-зрубно-абашевських племен.

На початку 1-го тисячоріччя до Р. Х. західна група приказанських племен взяла участь у формуванні культури текстильної кераміки.

Культура у Пензенській області 
Поселення приказанської культури досліджені в Безсоновському районі: Підлісне-4 (розкопано В. П. Третьяковим), Грабово-1 й Підлісне-5 (розкопано В. В. Ставицьким).

Джерела 
 Халиков А. Х. Древняя история Среднего Поволжья. М., 1969
 Выборнов А. А., Третьяков В. П. Поселение Подлесное 4 на Верхней Суре //Новые памятники археологии Волго-Камья. Йошкар-Ола, 1984
 Халиков А. Х. Приказанская культура //Эпоха бронзы лесной полосы СССР. М., 1987.

Примітки 

Приказанська культура
Культури бронзової доби Росії
Угро-фінські археологічні культури
Археологічні культури Східної Європи
Археологічні культури Башкортостану
Археологічні культури Марій Ел
Археологічні культури Мордовії
Археологічні культури Пензенської області
Археологічні культури Татарстану
Археологічні культури Удмуртії
Археологія Ульяновської області
Археологічні культури Чувашії
Приказанська культура — археологічна культура бронзової доби Надкам'я й Середнього Надволжя у800 років до Р . Х .. Названа за найвивченими пам'ятками , що розташовані навколо Казані . Дослідження Перші пам'ятки цієї культури відкриті вроці Олександром Штукенбергом й Миколою Висоцьким . Виділена у археологічну культуру ​​на початкух років Миколою Калініним й Альфредом Халіковим . Поселення Поселення розташовуються по берегах великих річок . На пізньому етапі розвитку культури з'являються укріплені городища . Ранньо - приказанські житла представлені з'єднаними переходами напівземлянками ; пізньо - приказанські житла — - великими наземними будинками . Поховання Могильники , як й поселення розташовуються по берегах великих річок . Для могильників характерні ґрунтові поховання , зорієнтовані головою до річки або паралельно їй . У могилу клали глиняний посуд , рідко зброю і прикраси , а також ритуальну м'ясну їжу . Гончарство Кераміка відрізняється крихкістю й ретельним загладжуванням поверхні зубчастим штампом . Глекоподібні , з циліндричним горлом посуд орнаментувався лише у верхній частині зубчастим штампом , перевитою мотузкою , нарізками та насічками . Ливарництво Високого розвитку досягає бронзоливарне виробництво , засноване на розробці мідистих піщаників Волго - Камського краю й на привізному металі Зауралля . З бронзи виготовлялися дволезові ножі , утульчані сокири - кельти , наконечники копій й дротиків , прикраси . Продовжують використовуватися і кам'яні знаряддя . Господарство У господарстві провідне становище займають скотарство й землеробство . Скотарство присадибно - пастушаче , зі стійловим утриманням худоби узимку . Переважало розведення великої рогатої худоби й коней . Землеробство переважно копальне , проте наявність тяглової худоби може свідчити й про орну обробку землі . У лісових районах помітну роль продовжує грати полювання й рибальство . Походження Сформувалася на базі східних груп волосівської культури за певного впливу пра - зрубно - абашевських племен . На початкуго тисячоріччя до Р . Х . західна група приказанських племен взяла участь у формуванні культури текстильної кераміки . Культура у Пензенській області Поселення приказанської культури досліджені в Безсоновському районі : Підлісне - 4 ( розкопано В . П . Третьяковим ) , Грабово - 1 й Підлісне - 5 ( розкопано В . В . Ставицьким ) . Джерела Халиков А . Х . Древняя история Среднего Поволжья . М . , Выборнов А . А . , Третьяков В . П . Поселение Подлесноена Верхней Суре / / Новые памятники археологии Волго - Камья . Йошкар- Ола , Халиков А . Х . Приказанская культура / / Эпоха бронзы лесной полосы СССР . М . , Примітки Приказанська культура Культури бронзової доби Росії Угро - фінські археологічні культури Археологічні культури Східної Європи Археологічні культури Башкортостану Археологічні культури Марій Ел Археологічні культури Мордовії Археологічні культури Пензенської області Археологічні культури Татарстану Археологічні культури Удмуртії Археологія Ульяновської області Археологічні культури Чувашії