Павленко Петро Андрійович
Петро Андрійович Павленко (1899—1951) — російський радянський письменник, сценарист і журналіст, військовий кореспондент. Лауреат чотирьох Сталінських премій першого ступеня (1941, 1947, 1948, 1950). Відомий діяч культури сталінської епохи. Депутат ВР СРСР 3 скликання (1950—1951).

Біографія 
Народився 29 червня (11 липня) 1899 року в Санкт-Петербурзі в родині залізничного службовця. Через хворобу матері сім'я була змушена переїхати в Тифліс (Тбілісі), який сам П. Павленко вважав своєю другою батьківщиною. Мати невдовзі померла. Петро з батьком жив у бідному районі міста, у т. зв. Нахалівці, заселеному переважно залізничними робітниками. Закінчив реальне училище (1917). Навчався у політехнікумі в Баку (1917—1920).

Член РКП(б) з 1920 року.

Служив комісаром у Червоній армії, а після демобілізації кілька років провів на партійній роботі в Азербайджанській та Грузинській РСР. У 1924 році був делегатом ХІІІ з'їзду РКП(б) від Закавказзя. У цей же час почав друкуватися — спочатку в червоноармійській газеті «Червоний воїн», потім у газеті «Зоря Сходу». Писав нариси й статті з партійних питань.

З 1924 по 1927 рік працював у Туреччині в радянському торговому представництві. На матеріалі турецьких вражень написані перші розповіді і книга нарисів «Стамбул і Туреччина». Після повернення в Москву у 1928 році примкнув до групи «Перевал», з якої вийшов у грудні 1930 року. У 1930 році вийшла повість «Пустеля», написана за матеріалами поїздки в Туркменію.

У 1932 році вийшов перший роман Павленка «Барикади», присвячений подіям Паризької Комуни.
У 1932 році Павленко знайомиться з Максимом Горьким. У 1932 році після поїздки на Далекий Схід виходить роман «На Сході», який був добре прийнятий читачами.

У цей же час Павленко починає пробувати свої сили в кінодраматургії: пише сценарій за романом «На Сході», потім сценарії для фільмів «Олександр Невський», «Яків Свердлов», «Клятва», «Падіння Берліна».

У 1932—1938 роках редагував журнал «30 днів», потім горьковський альманах «Рік XVII», багато працював як журналіст.

У 1934 році на I Всесоюзному з'їзді радянських письменників був обраний членом Правління Спілки радянських письменників, а з 1938 по 1941 рік був членом Президії Спілки радянських письменників.

Під час німецько-радянської війни — спеціальний кореспондент газет «Правда» і «Красная звезда». Під час війни написав «Русскую повесть», книгу оповідань «Шляхи відваги», текст до документального фільму «Розгром німецьких військ під Москвою», сценарій фільму «Клятва».

З 1945 року і до кінця життя за станом здоров'я жив у Криму, де створив Кримську письменницьку організацію і керував нею. Організував видання альманаху «Крим», був його редактором. Був членом редколегії журналу «Знамя». Написав роман «Щастя», оповідання, сценарій кінофільму «Падіння Берліна», повість «Степове сонце».

Помер 16 червня 1951 року. Похований у Москві на Новодівочому цвинтарі (ділянка № 1).

Творчість

Проза 
У двотомному романі про можливий сценарій майбутньої війни «На Сході» (1936—1937) Радянський Союз перемагає Японію. Причому наступ японців зупиняє виступ Сталіна на Партійному з'їзді у Большому театрі.

Сценарії 
Автор сценаріїв до фільмів:
 «Олександр Невський» (1938), спільно з Сергієм Ейзенштейном
 «Яків Свердлов» (1940)
 «Славний малий» (1942)
 «Клятва» (1946)
 «Падіння Берліна» (1947), спільно з Михайлом Чіаурелі
 «У степу» (1950), спільно з Олександром Галичем
 «Композитор Глінка» (1952).

Нагороди та премії 
 Сталінська премія першого ступеня (1941) — за сценарій фільму «Олександр Невський»(1938)
 Сталінська премія першого ступеня (1947) — за сценарій фільму «Клятва» (1946)
 Сталінська премія першого ступеня (1948) — за роман «Щастя» (1947)
 Сталінська премія першого ступеня (1950) — за сценарій фільму «Падіння Берліна» (1949)
 орден Леніна (31.01.1939)
 орден Червоного Прапора (16.03.1943)
 орден Червоної Зірки (1940) — за участь в радянсько-фінській війні
 медалі

Вибрана бібліографія 
 П. Павленко, Б. Пильняк. Лорд Байрон. М., Огонёк, 1928
 Азиатские рассказы, М., «Федерация», 1929, 2-е изд. 1931
 Стамбул и Турция, М., «Федерация», 1930, 2-е изд. 1932
 Очерковые рассказы. М., 1931
 Пустыня, Л., «Изд. писателей», 1931, 1932
 Путешествие в Туркменистан, Л., «Федерация», 1932, 2-е изд. М., «Тов-во писателей»,1933
 Анатолия, М., «Федерация», 1932
 Баррикады, М.. «Федерация»,1932
 13-я повесть о Лермонтове, М., «Федерация», 1932
 Баррикады. Л., Издательство писателей, 1933
 Баррикады. М., Советская литература, 1933
 Муха. М., Молодая гвардия, 1933
 Баррикады. Роман. М., 1934
 Как я писал «Баррикады». М., 1934
 Баррикады. М., 1935
 Пустыня. М., 1935
 На Востоке, М., 1936 (Роман-газета)
 На Востоке, М., 1937
 На Востоке, М.-Л., Детиздат, 1937
 На Востоке, М., Советский писатель, 1937
 На Востоке, М., Гослитиздат, 1937
 На Востоке, Иваново., 1937
 На Востоке, Новосибирск., 1937
 На Востоке, Хабаровск., 1937
 Александр Невский. Киносценарий. М., 1938
 На Востоке. Пятигорск, 1938
 На Востоке. Омск, 1938
 На Востоке. Курск, 1938
 На Востоке. Орёл, 1939
 Разгром Колчака, М., 1939 (в соавторстве с Т. Тэсс)
 Путь отваги, М., Правда, 1942
 На высоком мысу. М., 1942
 Русская повесть. М., 1942
 Русская повесть. Краснодар., 1942
 Русская повесть. Красноярск., 1942
 Русская повесть. Хабаровск, 1942
 Русская повесть. Магадан, 1943
 Путь отваги. М., 1943
 Клятва. Киносценарий. М., 1946
 Люди одной семьи. М., 1946
 Счастье, 1947
 Сила слова. М., 1947
 В селе Рыбачьем. Симферополь, 1948
 Степное солнце, 1949
 Крымские рассказы, Симферополь, 1949
 Американские впечатления, М., 1949
 Избранное, 1949
 Степное солнце. Симферополь, 1949
 Падение Берлина. Киносценарий. М., 1950 (в соавторстве с М. Чиаурели)
 Степное солнце. Свердловск, 1950
 Военные рассказы. М., 1951
 Итальянские впечатления, 1951
 Молодая Германия, М.-Л., 1951
 Киносценарии. М., 1952
 Голос в пути. М., 1952
 Рассказы и очерки. М., 1952
 Композитор Глинка. Киносценарий. М., 1953
 Рассказы, М,, 1953
 Рассказы, 1954
 Записные книжки. Симферополь, 1955
 Писатель и жизнь. М., 1955
 Дорогой славы. М., 1956
 Кавказская повесть. М., 1958
 Кавказская повесть. Махачкала, 1966
 Письмо домой. Тула, 1973
 Шамиль, историч. эпопея (не закончена)

Видання 
 Собрание сочинений. В 6-ти тт., М., Гослитиздат, 1953—1955, 75 000 экз.

Пам'ять 
Літературно-меморіальний музей Треньова-Павленко в Ялті. Відкрився наприкінці 1950-х років і є філією Ялтинського історико-літературного музею.

Примітки

Посилання 
 Биография на сайте Хронос 
 

Депутати Верховної Ради СРСР 3-го скликання
Кавалери ордена Червоного Прапора
Кавалери ордена Червоної Зірки
Кавалери ордена Леніна
Лауреати Сталінської премії
Нагороджені медаллю «За взяття Будапешта»
Нагороджені медаллю «За взяття Відня»
Нагороджені медаллю «За оборону Кавказу»
Нагороджені медаллю «За оборону Москви»
Нагороджені медаллю «За оборону Сталінграда»
Письменники Росії XX сторіччя
Радянські письменники
Письменники за алфавітом
Уродженці Санкт-Петербурга
Російськомовні письменники XX століття
Сценаристи XX століття
Радянські сценаристи
Померли в Москві
Учасники радянсько-фінської війни
Члени КПРС
Члени Спілки письменників СРСР
Петро Андрійович Павленко1951 ) — російський радянський письменник , сценарист і журналіст , військовий кореспондент . Лауреат чотирьох Сталінських премій першого ступеня Відомий діяч культури сталінської епохи . Депутат ВР СРСРскликання1951 ) . Біографія Народивсячервнялипня ) року в Санкт - Петербурзі в родині залізничного службовця . Через хворобу матері сім'я була змушена переїхати в Тифліс ( Тбілісі ) , який сам П . Павленко вважав своєю другою батьківщиною . Мати невдовзі померла . Петро з батьком жив у бідному районі міста , у т . зв . Нахалівці , заселеному переважно залізничними робітниками . Закінчив реальне училище Навчався у політехнікумі в Баку1920 ) . Член РКП ( б ) зроку . Служив комісаром у Червоній армії , а після демобілізації кілька років провів на партійній роботі в Азербайджанській та Грузинській РСР . Уроці був делегатом ХІІІ з'їзду РКП ( б ) від Закавказзя . У цей же час почав друкуватися — спочатку в червоноармійській газеті « Червоний воїн » , потім у газеті « Зоря Сходу » . Писав нариси й статті з партійних питань . Зпорік працював у Туреччині в радянському торговому представництві . На матеріалі турецьких вражень написані перші розповіді і книга нарисів « Стамбул і Туреччина » . Після повернення в Москву уроці примкнув до групи « Перевал » , з якої вийшов у грудніроку . Уроці вийшла повість « Пустеля » , написана за матеріалами поїздки в Туркменію . Уроці вийшов перший роман Павленка « Барикади » , присвячений подіям Паризької Комуни . Уроці Павленко знайомиться з Максимом Горьким . Уроці після поїздки на Далекий Схід виходить роман « На Сході » , який був добре прийнятий читачами . У цей же час Павленко починає пробувати свої сили в кінодраматургії : пише сценарій за романом « На Сході » , потім сценарії для фільмів « Олександр Невський » , « Яків Свердлов » , « Клятва » , « Падіння Берліна » . У1938 роках редагував журнал « 30 днів » , потім горьковський альманах « Рік XVII » , багато працював як журналіст . Уроці на I Всесоюзному з'їзді радянських письменників був обраний членом Правління Спілки радянських письменників , а зпорік був членом Президії Спілки радянських письменників . Під час німецько - радянської війни — спеціальний кореспондент газет « Правда » і « Красная звезда » . Під час війни написав « Русскую повесть » , книгу оповідань « Шляхи відваги » , текст до документального фільму « Розгром німецьких військ під Москвою » , сценарій фільму « Клятва » . Зроку і до кінця життя за станом здоров'я жив у Криму , де створив Кримську письменницьку організацію і керував нею . Організував видання альманаху « Крим » , був його редактором . Був членом редколегії журналу « Знамя » . Написав роман « Щастя » , оповідання , сценарій кінофільму « Падіння Берліна » , повість « Степове сонце » . Померчервняроку . Похований у Москві на Новодівочому цвинтарі ( ділянка № 1 ) . Творчість Проза У двотомному романі про можливий сценарій майбутньої війни « На Сході » 1937 ) Радянський Союз перемагає Японію . Причому наступ японців зупиняє виступ Сталіна на Партійному з'їзді у Большому театрі . Сценарії Автор сценаріїв до фільмів : « Олександр Невський » спільно з Сергієм Ейзенштейном « Яків Свердлов » « Славний малий » « Клятва » « Падіння Берліна » спільно з Михайлом Чіаурелі « У степу » спільно з Олександром Галичем « Композитор Глінка » Нагороди та премії Сталінська премія першого ступеня — за сценарій фільму « Олександр Невський » ( 1938 ) Сталінська премія першого ступеня — за сценарій фільму « Клятва » Сталінська премія першого ступеня — за роман « Щастя » Сталінська премія першого ступеня — за сценарій фільму « Падіння Берліна » орден Леніна01 . 1939 ) орден Червоного Прапора03 . 1943 ) орден Червоної Зірки — за участь в радянсько - фінській війні медалі Вибрана бібліографія П . Павленко , Б . Пильняк . Лорд Байрон . М . , Огонёк , Азиатские рассказы , М . , « Федерация » , е изд . Стамбул и Турция , М . , « Федерация » , е изд . Очерковые рассказы . М . , Пустыня , Л . , « Изд . писателей » , Путешествие в Туркменистан , Л . , « Федерация » , е изд . М . , « Тов - во писателей » , 1933 Анатолия , М . , « Федерация » , Баррикады , М .. « Федерация » , 1932 я повесть о Лермонтове , М . , « Федерация » , Баррикады . Л . , Издательство писателей , Баррикады . М . , Советская литература , Муха . М . , Молодая гвардия , Баррикады . Роман . М . , Как я писал « Баррикады » . М . , Баррикады . М . , Пустыня . М . , На Востоке , М . , ( Роман - газета ) На Востоке , М . , На Востоке , М .-Л . , Детиздат , На Востоке , М . , Советский писатель , На Востоке , М . , Гослитиздат , На Востоке , Иваново . , На Востоке , Новосибирск . , На Востоке , Хабаровск . , Александр Невский . Киносценарий . М . , На Востоке . Пятигорск , На Востоке . Омск , На Востоке . Курск , На Востоке . Орёл , Разгром Колчака , М . , ( в соавторстве с Т . Тэсс ) Путь отваги , М . , Правда , На высоком мысу . М . , Русская повесть . М . , Русская повесть . Краснодар . , Русская повесть . Красноярск . , Русская повесть . Хабаровск , Русская повесть . Магадан , Путь отваги . М . , Клятва . Киносценарий . М . , Люди одной семьи . М . , Счастье , Сила слова . М . , В селе Рыбачьем . Симферополь , Степное солнце , Крымские рассказы , Симферополь , Американские впечатления , М . , Избранное , Степное солнце . Симферополь , Падение Берлина . Киносценарий . М . , ( в соавторстве с М . Чиаурели ) Степное солнце . Свердловск , Военные рассказы . М . , Итальянские впечатления , Молодая Германия , М.-Л . , Киносценарии . М . , Голос в пути . М . , Рассказы и очерки . М . , Композитор Глинка . Киносценарий . М . , Рассказы , М , , Рассказы , Записные книжки . Симферополь , Писатель и жизнь . М . , Дорогой славы . М . , Кавказская повесть . М . , Кавказская повесть . Махачкала , Письмо домой . Тула , Шамиль , историч . эпопея ( не закончена ) Видання Собрание сочинений . Вти тт . , М . , Гослитиздат , 1955,000 экз . Пам'ять Літературно - меморіальний музей Треньова - Павленко в Ялті . Відкрився наприкінціх років і є філією Ялтинського історико - літературного музею . Примітки Посилання Биография на сайте Хронос Депутати Верховної Ради СРСРго скликання Кавалери ордена Червоного Прапора Кавалери ордена Червоної Зірки Кавалери ордена Леніна Лауреати Сталінської премії Нагороджені медаллю « За взяття Будапешта » Нагороджені медаллю « За взяття Відня » Нагороджені медаллю « За оборону Кавказу » Нагороджені медаллю « За оборону Москви » Нагороджені медаллю « За оборону Сталінграда » Письменники Росії XX сторіччя Радянські письменники Письменники за алфавітом Уродженці Санкт -Петербурга Російськомовні письменники XX століття Сценаристи XX століття Радянські сценаристи Померли в Москві Учасники радянсько - фінської війни Члени КПРС Члени Спілки письменників СРСР