Балахнинська культура
Балахнинська культура — археологічна культура новокам'яної доби. що була поширена у Середньому та Костромському Надволжі та у Нижньому Пооччі від Мурому на заході й річки Свіяга — на сході. Датується 3500-2500 роками до Р.Х..

Названа за стоянкою у місті Балахна Нижньгородської області.

Входить в спільність культур ямково-гребінцевої ​​кераміки.

Житло 
Для культури характерні стоянки й поселення, розташовані на піщаних останцях в заплавах великих річок. 

Народ-носій культури жив в напівземлянках під-чотирикутної форми стовпової конструкції.

Поховання 
Могильники невідомі.

Інвентар 
Глиняний посуд виготовлявся з домішкою піску або дробленого каменю, орнаментована глибокими конічними або круглими ямками, нанесеними белемнітом в поєднанні з відтисками зубчастого штампу й раковин-амонітів. Посудин мав витягнуту напів-яйцеподібну форму з округлим дном.

Кам'яні знаряддя праці виготовлялися зі сколів й шматків кременю. Ножеподібних пластин й знарядь порівняно небагато. Найчисленніші скребки, наконечники стріл й дротиків, ножі. Інші знаряддя: сокири, тесла, свердла та інші.

Дуже мало збереглося виробів з кістки. Ретельно виточений кістяний гарпун знайдений на Земетчинському поселенні.

Заняття населення 
Головні заняття — полювання й рибальство й збиральництво.

Походження 
Культура сформувалася на базі льяловської культури ямково-гребінцевої кераміки у Пооччі.

На початку 3-го тисячоріччя до Р.Х. частина балахнинських племен взяла участь у формуванні волосівської культури, а інша частина пересувається у північні райони Надволжя, де балахнинська культура трансформується в культуру сітчастої кераміки.

У Мордовії 
У сточищі Мокші та Вада у Ковилкінському й Зубово-Полянському районах Мордовії розкопані Андреєвська й Імеркська стоянки, що відносяться до балахнинської культури.

У Пензенській області 
На територію Пензенської області балахнинці прийшли в другій половині 4-го тисячоліття до Р.Х. в період розвиненого неоліту.

Залишки балахнинської культури виявлено на поселеннях Озименки (Наровчатський район), Земетчино (виявлено ретельно виточений кістяний гарпун), Єрня й Калашний Затон (околиці Пензи), Чернишово (Бєлінський район).

Джерела 
 Халиков А.X. Древняя история Среднего Поволжья.— М., 1969
 Третьяков В. П., Выборнов А. А. Неолит Сурско-Мокшанского междуречья.— Куйбышев, 1988
 Ставицкий В. В. Каменный век Примокшанья и Верхнего Посурья. — Пенза, 1999.

Примітки 

Балахнинська культура
Ямково-гребінцевої ​​кераміки культура
Археологічні культури Східної Європи
Культури новокам'яної доби Росії
Археологія Костромської області
Археологічні культури Мордовії
Археологія Нижньогородської області
Археологічні культури Пензенської області
Балахнинська культура — археологічна культура новокам'яної доби . що була поширена у Середньому та Костромському Надволжі та у Нижньому Пооччі від Мурому на заході й річки Свіяга — на сході . Датуєтьсяроками до Р .Х .. Названа за стоянкою у місті Балахна Нижньгородської області . Входить в спільність культур ямково - гребінцевої ​​кераміки . Житло Для культури характерні стоянки й поселення , розташовані на піщаних останцях в заплавах великих річок . Народ -носій культури жив в напівземлянках під - чотирикутної форми стовпової конструкції . Поховання Могильники невідомі . Інвентар Глиняний посуд виготовлявся з домішкою піску або дробленого каменю , орнаментована глибокими конічними або круглими ямками , нанесеними белемнітом в поєднанні з відтисками зубчастого штампу й раковин - амонітів . Посудин мав витягнуту напів - яйцеподібну форму з округлим дном . Кам'яні знаряддя праці виготовлялися зі сколів й шматків кременю . Ножеподібних пластин й знарядь порівняно небагато . Найчисленніші скребки , наконечники стріл й дротиків , ножі . Інші знаряддя : сокири , тесла , свердла та інші . Дуже мало збереглося виробів з кістки . Ретельно виточений кістяний гарпун знайдений на Земетчинському поселенні . Заняття населення Головні заняття — полювання й рибальство й збиральництво . Походження Культура сформувалася на базі льяловської культури ямково - гребінцевої кераміки у Пооччі . На початкуго тисячоріччя до Р . Х . частина балахнинських племен взяла участь у формуванні волосівської культури , а інша частина пересувається у північні райони Надволжя , де балахнинська культура трансформується в культуру сітчастої кераміки . У Мордовії У сточищі Мокші та Вада у Ковилкінському й Зубово - Полянському районах Мордовії розкопані Андреєвська й Імеркська стоянки , що відносяться до балахнинської культури . У Пензенській області На територію Пензенської області балахнинці прийшли в другій половиніго тисячоліття до Р . Х . в період розвиненого неоліту . Залишки балахнинської культури виявлено на поселеннях Озименки ( Наровчатський район ) , Земетчино ( виявлено ретельно виточений кістяний гарпун ) , Єрня й Калашний Затон ( околиці Пензи ) , Чернишово ( Бєлінський район ) . Джерела Халиков А . X . Древняя история Среднего Поволжья . — М . , Третьяков В . П . , Выборнов А . А . Неолит Сурско - Мокшанского междуречья . — Куйбышев , Ставицкий В . В . Каменный век Примокшанья и Верхнего Посурья . — Пенза , Примітки Балахнинська культура Ямково - гребінцевої ​​кераміки культура Археологічні культури Східної Європи Культури новокам'яної доби Росії Археологія Костромської області Археологічні культури Мордовії Археологія Нижньогородської області Археологічні культури Пензенської області