Дерево Порфирія
Дерево Порфирія, або Древо Порфирія () — графічна деревоподібна структура (схема), за допомогою якої можна показати кроки послідовного  дедуктивного  дихотомічного ділення  понять від вищих до нижчих.

Свою назву схема отримала в честь  Порфирія (232/233 — 304/306), грецького філософа —  неоплатоника, теоретика музики, астролога і математика, який застосував подібну ілюстрацію  дихотомічного ділення в своїй роботі «Введення» (, ), що представляє собою коментарі до роботи  Аристотеля " Категорії ". Категорія «субстанція» в прикладі Порфирія є найвищим родом, за ознаками «тілесне» і «безтілесне» вона ділиться на два види — «тілесна субстанція» (substantia corporea), тобто тіло, і «безтілесна субстанція» (incorporea). «Тіло» (corpus), що розглядається як рід, ділиться за ознаками «істота» і «неживе» на види «істота тіло» (corpus animatum), тобто організм, і «неживе тіло» (corpus inanimatum). «Організм» за ознаками «відчуває» і «нечутливість» (sensibile / insensibile) ділиться на види «тварина» (animal) і «рослина» (?). «Тварина», що розглядається як рід, ділиться на види «розумна істота» (animal rationale), тобто людина, і «нерозумна істота» (animal irrationale). «Людина» (homo) є в даній послідовності понять нижчим поняттям і вже не може розглядатися як рід і ділитися на види , а є сукупністю індивідів, тобто сукупністю подробиць, які не можуть розглядатися як поняття (в прикладі Порфирія — Платон, Сократ). Цей приклад згодом приводився в безлічі книг по  логіці в якості ілюстрації дедуктивної родовидові схеми логічного поділу понять.

Дерево Порфирія є однією з важливих віх в розвитку систематики (особливо  біологічної систематики), оскільки иллюстрована ним схема розподілу понять становила  епістемологічну основу ранньої ( схоластичної, умоглядної) систематики.

Розвитком дерева Порфирія в біологічній систематиці стало використання подібних класифікаційних схем в роботах середньовічних ботаніків, які становлять, що складали так звані «травники» — зібрання описів рослин. При цьому спостерігався відхід від класичної родовидової схеми: замість неї кожному рівню структури (кожному рангу) присвоювалося власне найменування . Крім того, замість використовуваної в дереві Порфирія  дихотомічної ієрархії (поділу кожного родового поняття на два взаємодоповнюючих видових поняття), стала застосовуватися політомічна ієрархія, тобто розподіл понять (таксонів) на число більше, ніж два.

Джерела

Література 
 Субботин А. Л. «Древо Порфирия» // Философская энциклопедия: в 5 т. / Глав. ред. Ф. В. Константинов. — М.: Сов. Энциклопедия, 1962.- Том 2. — 74 с.

Ресурси Інтернету 
 Павлинов И. Я. Номенклатура в систематике. История, теория, практика   М.: Т-во научн. изданий КМК, 2015. — 439 с.

Примітки 

Концептуальні моделі
Логіка
Неоплатонізм
Онтологія
Біологічна систематика
Дерево Порфирія , або Древо Порфирія ( ) — графічна деревоподібна структура ( схема ) , за допомогою якої можна показати кроки послідовного дедуктивного дихотомічного ділення понять від вищих до нижчих . Свою назву схема отримала в честь Порфирія233 — 306 ) , грецького філософа — неоплатоника , теоретика музики , астролога і математика , який застосував подібну ілюстрацію дихотомічного ділення в своїй роботі « Введення » ( , ) , що представляє собою коментарі до роботи Аристотеля " Категорії " . Категорія « субстанція » в прикладі Порфирія є найвищим родом , за ознаками « тілесне » і « безтілесне » вона ділиться на два види — « тілесна субстанція » ( substantia corporea ) , тобто тіло , і « безтілесна субстанція » ( incorporea ) . « Тіло » ( corpus ) , що розглядається як рід , ділиться за ознаками « істота » і « неживе » на види « істота тіло » ( corpus animatum ) , тобто організм , і « неживе тіло » ( corpus inanimatum ) . « Організм » за ознаками « відчуває » і « нечутливість » ( sensibile / insensibile ) ділиться на види « тварина » ( animal ) і « рослина » ( ? ) . « Тварина » , що розглядається як рід , ділиться на види « розумна істота » ( animal rationale ) , тобто людина , і « нерозумна істота » ( animal irrationale ) . « Людина » ( homo ) є в даній послідовності понять нижчим поняттям і вже не може розглядатися як рід і ділитися на види , а є сукупністю індивідів , тобто сукупністю подробиць , які не можуть розглядатися як поняття ( в прикладі Порфирія — Платон , Сократ ) . Цей приклад згодом приводився в безлічі книг по логіці в якості ілюстрації дедуктивної родовидові схеми логічного поділу понять . Дерево Порфирія є однією з важливих віх в розвитку систематики ( особливо біологічної систематики ) , оскільки иллюстрована ним схема розподілу понять становила епістемологічну основу ранньої ( схоластичної , умоглядної ) систематики . Розвитком дерева Порфирія в біологічній систематиці стало використання подібних класифікаційних схем в роботах середньовічних ботаніків , які становлять , що складали так звані « травники » — зібрання описів рослин . При цьому спостерігався відхід від класичної родовидової схеми : замість неї кожному рівню структури ( кожному рангу ) присвоювалося власне найменування \ . Крім того , замість використовуваної в дереві Порфирія дихотомічної ієрархії ( поділу кожного родового поняття на два взаємодоповнюючих видових поняття ) , стала застосовуватися політомічна ієрархія , тобто розподіл понять ( таксонів ) на число більше , ніж два . Джерела Література Субботин А . Л . « Древо Порфирия » / / Философская энциклопедия : вт . / Глав . ред . Ф . В . Константинов . — М . : Сов . Энциклопедия , - Том — с . Ресурси Інтернету Павлинов И . Я . Номенклатура в систематике . История , теория , практика М . : Т - во научн . изданий КМК , — с . Примітки Концептуальні моделі Логіка Неоплатонізм Онтологія Біологічна систематика