Крайсгауптманшафт Станіслав
Крайсгауптманшафт Станіслав, Станіславське окружне староство, Станиславівська округа () — адміністративно-територіальна одиниця дистрикту Галичина Генеральної губернії з центром у Станиславові. Існувала під час нацистської окупації України.

Історія 
1 серпня 1941 року колишні Долинський, Калуський, Надвірнянський, Рогатинський і Станиславівський повіти увійшли до складу дистрикту Галичина. Ймовірно, 11 серпня 1941 року з Долинського і Калуського повітів утворено Калуське окружне староство ( «окружне староство і об'єднання гмін Калуш»), із Рогатинського повіту — Рогатинське окружне староство ( «окружне староство і об'єднання гмін Рогатин»), а з Надвірнянського і Станиславівського повітів — Станиславівське окружне староство ( «окружне староство і об'єднання гмін Станіслав»). 15 вересня 1941 відбулася реорганізація окружних староств дистрикту, тоді ж Рогатинське окружне староство приєднано до Бережанського окружного староства. 1 липня 1943 запроваджено виключне використання німецької форми назви «Станіслау» замість ранішого польського варіанту «Stanislawów». Того ж дня створено Долинський повітовий комісаріат () в Калуському окружному старостві та Надвірнянський і Тлумацький повітові комісаріати () в Станіславському окружному старостві. 1 серпня 1943 Калуське окружне староство було розформовано з віднесенням Калуського повіту (місто Калуш і гміни Голинь, Небилів, Лдзяни, Новиця, Томашівці, Верхня, Вістова і Войнилів) до Станіславського окружного староства, а Долинського повіту (місто Долина і гміни Велдіж, Витвиця, Креховичі, Перегінське, Рожнятів, Спас і Тростянець) — до Стрийського окружного староства. Тоді ж було утворено Калуський повітовий комісаріат ().

Керівники 
Округами керували окружні старости — крайсгауптмани. Калуським крайсгауптманом із 15 вересня 1941 був Ґерке (), присланий із Седльців, якого з 1 квітня 1942 змінив доктор Карл-Ганс Брошеґґ () зі Бжеська. Рогатинське окружне староство очолював крайсгауптман Ганс-Адольф Асбах () із Янова-Любельського, якого 1 листопада 1941 перевели на аналогічну посаду у крайсгауптманшафт Бережани. Станіславським крайсгауптманом із 15 вересня 1941 тимчасово був д-р Гайнц Альбрехт (), переведений із Конського, який із 1 серпня 1942 і до 1944 був остаточно затвердженим на цій посаді.
 
Весь управлінський апарат на рівні округи перебував у руках німців. Українці могли тільки займати посаду війта або бургомістра. Округи поділялися на повіти (), ті у свою чергу — на волості, а останні — на сільські громади.

Преса 
У Станиславові 1941 року виходив орган окружної адміністрації «Вістник Станиславівської обласної управи», де редактором був Василь Яшан, а в січні-березні 1942 — «Вістник Станиславівської дієцезії». У 1941 році 7–17 липня видавали часопис «Самостійна Україна», на зміну якому (з 22 липня) прийшло «Українське слово» (; деякі числа — українською і німецькою мовами), редакторами якого були В. Гуцуляк (1941), Дмитро Греголинський (1941–1942), а видавцем — Іван Чепіга (1941). У 1942–1944 роках видавали «Станиславівське слово» (попередні назви — «Самостійна Україна», «Українське слово»), редактором якого був Дмитро Греголинський, а з червня 1942 — Антін Княжинський. 15 травня 1943 р. Український окружний комітет у Станиславові випустив одноднівку «До зброї!».

Адміністративний поділ 
Станіславське окружне староство складалося з п'яти староств і окремої адміністративної одиниці міста Станиславів. Староство Галич мало дві міські громади (Галич і Більшівці) та 5 волосних громад (Блюдники, Більшівці, Галич, Деліїв, Старі Скоморохи та Маріампіль). Староство Делятин мало одну міську громаду Делятин і 7 волосних (Заріччя, Ланчин, Минуличин, Ослави Білі, Татарів, Яблониця та Яремче). Староство Надвірна мало міську громаду Надвірна та 8 волосних громад (Гаврилівка, Пнів, Перерісль, Росільна, Солотвин, Старуня, Зелена і Яблінка). Староство Рогатин мало дві міські громади (Рогатин і Бурштин) та 9 волосних громад (Рогатин, Підкамінь, Пуків, Липиця Долішня, Букачівці, Княгиничі, Бурштин, Конюшки і Журів). Повіт Станиславів мав міську громаду Богородчани та 7 волостей (Викторів, Богородчани Старі, Єзупіль, Лисець, Лисець, Угорники і Черніїв).

Станом на 1 січня 1944 року Станиславівська округа складалася із 47 адміністративно-територіальних одиниць: сімох міст (Галич, Делятин, Калуш, Надвірна, Станиславів, Тлумач і Тисмениця) та 40 волостей (): Боднарів, Блюдники, Богородчани, Верхня, Вістова, Войнилів, Деліїв, Галич, Гаврилівка, Голинь, Єзупіль, Заріччя-на-Пруті, Зелена, Ланчин, Лдзяни, Лисець, Ляхівці, Маріампіль, Марківці, Небилів, Нижнів, Новиця, Олеша, Отинія, Пасічна, Пнів, Перерісль, Росільна, Рошнів, Солотвин, Старуня, Тарновиця-Польна, Татарів, Тлумач, Томашівці, Угорники, Яблонка, Яремче.

27 липня 1944 року радянські війська вибили німців зі Станиславова.

Примітки 

Станіслав
Історія Івано-Франківської області
Крайсгауптманшафт Станіслав , Станіславське окружне староство , Станиславівська округа ( ) — адміністративно - територіальна одиниця дистрикту Галичина Генеральної губернії з центром у Станиславові . Існувала під час нацистської окупації України . Історія 1 серпняроку колишні Долинський , Калуський , Надвірнянський , Рогатинський і Станиславівський повіти увійшли до складу дистрикту Галичина . Ймовірно , серпняроку з Долинського і Калуського повітів утворено Калуське окружне староство ( « окружне староство і об'єднання гмін Калуш » ) , із Рогатинського повіту — Рогатинське окружне староство ( « окружне староство і об'єднання гмін Рогатин » ) , а з Надвірнянського і Станиславівського повітів — Станиславівське окружне староство ( « окружне староство і об'єднання гмін Станіслав » ) . вереснявідбулася реорганізація окружних староств дистрикту , тоді ж Рогатинське окружне староство приєднано до Бережанського окружного староства . липнязапроваджено виключне використання німецької форми назви « Станіслау » замість ранішого польського варіанту « Stanislawów » . Того ж дня створено Долинський повітовий комісаріат ( ) в Калуському окружному старостві та Надвірнянський і Тлумацький повітові комісаріати ( ) в Станіславському окружному старостві . серпняКалуське окружне староство було розформовано з віднесенням Калуського повіту ( місто Калуш і гміни Голинь , Небилів , Лдзяни , Новиця , Томашівці , Верхня , Вістова і Войнилів ) до Станіславського окружного староства , а Долинського повіту ( місто Долина і гміни Велдіж , Витвиця , Креховичі , Перегінське , Рожнятів , Спас і Тростянець ) — до Стрийського окружного староства . Тоді ж було утворено Калуський повітовий комісаріат ( ) . Керівники Округами керували окружні старости — крайсгауптмани . Калуським крайсгауптманом ізвереснябув Ґерке ( ) , присланий із Седльців , якого зквітнязмінив доктор Карл - Ганс Брошеґґ ( ) зі Бжеська . Рогатинське окружне староство очолював крайсгауптман Ганс - Адольф Асбах ( ) із Янова - Любельського , якоголистопадаперевели на аналогічну посаду у крайсгауптманшафт Бережани . Станіславським крайсгауптманом ізвереснятимчасово був д-р Гайнц Альбрехт ( ) , переведений із Конського , який ізсерпняі добув остаточно затвердженим на цій посаді . Весь управлінський апарат на рівні округи перебував у руках німців . Українці могли тільки займати посаду війта або бургомістра . Округи поділялися на повіти ( ) , ті у свою чергу — на волості , а останні — на сільські громади . Преса У Станиславовіроку виходив орган окружної адміністрації « Вістник Станиславівської обласної управи » , де редактором був Василь Яшан , а в січні - березні — « Вістник Станиславівської дієцезії » . Уроці17 липня видавали часопис « Самостійна Україна » , на зміну якому ( злипня ) прийшло « Українське слово » ( ; деякі числа — українською і німецькою мовами ) , редакторами якого були В . Гуцуляк Дмитро Греголинський1942 ) , а видавцем — Іван Чепіга У1944 роках видавали « Станиславівське слово » ( попередні назви — « Самостійна Україна » , « Українське слово » ) , редактором якого був Дмитро Греголинський , а з червня — Антін Княжинський . травняр . Український окружний комітет у Станиславові випустив одноднівку « До зброї ! » . Адміністративний поділ Станіславське окружне староство складалося з п'яти староств і окремої адміністративної одиниці міста Станиславів . Староство Галич мало дві міські громади ( Галич і Більшівці ) таволосних громад ( Блюдники , Більшівці , Галич , Деліїв , Старі Скоморохи та Маріампіль ) . Староство Делятин мало одну міську громаду Делятин іволосних ( Заріччя , Ланчин , Минуличин , Ослави Білі , Татарів , Яблониця та Яремче ) . Староство Надвірна мало міську громаду Надвірна таволосних громад ( Гаврилівка , Пнів , Перерісль , Росільна , Солотвин , Старуня , Зелена і Яблінка ) . Староство Рогатин мало дві міські громади ( Рогатин і Бурштин ) таволосних громад ( Рогатин , Підкамінь , Пуків , Липиця Долішня , Букачівці , Княгиничі , Бурштин , Конюшки і Журів ) . Повіт Станиславів мав міську громаду Богородчани таволостей ( Викторів , Богородчани Старі , Єзупіль , Лисець , Лисець , Угорники і Черніїв ) . Станом насічняроку Станиславівська округа складалася ізадміністративно - територіальних одиниць : сімох міст ( Галич , Делятин , Калуш , Надвірна , Станиславів , Тлумач і Тисмениця ) таволостей ( ) : Боднарів , Блюдники , Богородчани , Верхня , Вістова , Войнилів , Деліїв , Галич , Гаврилівка , Голинь , Єзупіль , Заріччя-на - Пруті , Зелена , Ланчин , Лдзяни , Лисець , Ляхівці , Маріампіль , Марківці , Небилів , Нижнів , Новиця , Олеша , Отинія , Пасічна , Пнів , Перерісль , Росільна , Рошнів , Солотвин , Старуня , Тарновиця - Польна , Татарів , Тлумач , Томашівці , Угорники , Яблонка , Яремче . 27 липняроку радянські війська вибили німців зі Станиславова . Примітки Станіслав Історія Івано-Франківської області