Балановська культура
Балановська культура — археологічна культура племен ранньої бронзової доби у Середньому Надволжі. Існувала в 2000—1100 (800) роках до Р. Х.

Дослідження 
Названа за могильником у сільця Баланово Козловського району Чувашії. Перші її пам'ятки розкопані в 1930-х роках Петром Третьяковим. В 1940 році досліджені пам'ятники були виділені Отто Бадером в особливий варіант фатьянівської культури, а через десятиріччя, у в самостійну культуру.

Частина дослідників продовжує вважати балановську культуру східним варіантом ширшої фатьянівської культури.

Походження 
Для Середнього Надволжя балановська культура є сторонньою, пов'язаною зі своїм походженням з ареалом європейських культур бойових сокир. Ймовірно, територія походження балановських племен була на південь від Прибалтики у межиріччі Дніпра й Волги (середньодніпровська культура). Археологічні дані свідчать про їх просування на рубежі 3-2-го тисячоріччя до Р.Х. на схід долинами річок Десна, Ока, Мокша й Сура.

Фахівці відносять племена балановської культури до протобалтської гілки стародавніх індоєвропейців.

Антропологічний тип балановців європеоїдний східний середземноморський.

На кінець 2-го тисячоріччя до Р. Х. поширення балановської культури значно скоротилася до території Нижнього Надсур'я. Вчені вважають, що за пізньої бронзової доби балановські протобалти розчинилися у інших культурах Середнього Надволжя. Ймовірно, до цього часу відносяться деякі стародавні індоєвропейські лексичні включення в угро-фінські мови.

До 11 сторіччі до Р.Х. поселення балановських протобалтів концентруються на Нижньому Надсур'ї, залишаючи під натиском поздняковських, приказанських й чирковських племен решту території Середнього Надволжя.

Поселення 
Ранньо-балановські поселення розташовувались на піщаних останцях річкових заплав; а пізньо-балановські — на природних укріплених місцях. 

На ряді поселень виявлені оборонні споруди у вигляді ровів та частоколів.

Господарство 
Провідним заняттями племен балановської культури було осіло-пастушаче скотарство. Переважало розведення свиней, великої рогатої худоби, коней. Як тяглова сила використовувалися бики. Використовувався колісний транспорт.

Практикувалося підсічно-вогневе землеробство, імовірно орне. 

Допоміжними були полювання, рибальство й збиральництво.

Вироби 
Особливо характерні знахідки свердлених кам'яних бойових сокир.

Балановці виплавляли з міді наконечники списів і стріл, сокири, шила, голки, скроневі кільця.

Гончарство 
Круглодонні посудини кулястої і бомбоподібної форми з циліндричним горлом, орнаментовані. нарізками і відбитками дрібнозубчастий штампа.

Поховання 
Для могильників культури характерні ґрунтові поховання у прямокутних ямах глибиною до 2 м. Мерців ховали скорчениму на боці. У могилу клали посуд, рідко зброю, знаряддя праці, прикраси. У 16 сторіччі до Р.Х. починають поширюватися підкурганні поховання.

У Мордовії 
Перше у Мордовії поселення балановської культури городище Ош-Пандо виявив й досліджував П. Д. Степанов в 1946-49 роках. Крім поселення Ош-Пандо, відомі курганні могильники балановської культури. У Великоігнатовському районі біля сіл Чукалов, Андріївка, Кіржемани.

В 13 сторіччі до Р.Х. під тиском племен зрубної культури балановські протобалти полишають Надмокшання.

У Пензенській області 
У Пензенській області відомі ранньо-балановські поселення: Старе Захаркино (Шемишейський район), Безсоновка-2, Єрня (околиці Пензи).

Близько ста бойових сокир виявлено у Пензенській області.

У 13 сторіччі до Р.Х. під тиском племен зрубної культури балановські протобалти полишають Помокшання.

Джерела 
 Степанов П. Д. Ош Пандо.— Саранск, 1967
 Бадер О. Н., Халиков А.X. Памятники балановской культуры // Археология СССР: Свод археологических источников.— М., 1976.— Выпуски 1—25

Примітки 

Балановська культура
Культури бронзової доби Росії
Археологічні культури Східної Європи
Балтські археологічні культури
Археологія Кіровської області
Археологічні культури Марій Ел
Археологічні культури Мордовії
Археологія Нижньогородської області
Археологічні культури Пензенської області
Археологічні культури Татарстану
Археологічні культури Чувашії
Балановська культура — археологічна культура племен ранньої бронзової доби у Середньому Надволжі . Існувала в1100роках до Р . Х . Дослідження Названа за могильником у сільця Баланово Козловського району Чувашії . Перші її пам'ятки розкопані вх роках Петром Третьяковим . Вроці досліджені пам'ятники були виділені Отто Бадером в особливий варіант фатьянівської культури , а через десятиріччя , у в самостійну культуру . Частина дослідників продовжує вважати балановську культуру східним варіантом ширшої фатьянівської культури . Походження Для Середнього Надволжя балановська культура є сторонньою , пов'язаною зі своїм походженням з ареалом європейських культур бойових сокир . Ймовірно , територія походження балановських племен була на південь від Прибалтики у межиріччі Дніпра й Волги ( середньодніпровська культура ) . Археологічні дані свідчать про їх просування на рубежіго тисячоріччя до Р .Х . на схід долинами річок Десна , Ока , Мокша й Сура . Фахівці відносять племена балановської культури до протобалтської гілки стародавніх індоєвропейців . Антропологічний тип балановців європеоїдний східний середземноморський . На кінецьго тисячоріччя до Р . Х . поширення балановської культури значно скоротилася до території Нижнього Надсур'я . Вчені вважають , що за пізньої бронзової доби балановські протобалти розчинилися у інших культурах Середнього Надволжя . Ймовірно , до цього часу відносяться деякі стародавні індоєвропейські лексичні включення в угро - фінські мови . Досторіччі до Р .Х . поселення балановських протобалтів концентруються на Нижньому Надсур'ї , залишаючи під натиском поздняковських , приказанських й чирковських племен решту території Середнього Надволжя . Поселення Ранньо - балановські поселення розташовувались на піщаних останцях річкових заплав ; а пізньо - балановські — на природних укріплених місцях . На ряді поселень виявлені оборонні споруди у вигляді ровів та частоколів . Господарство Провідним заняттями племен балановської культури було осіло - пастушаче скотарство . Переважало розведення свиней , великої рогатої худоби , коней . Як тяглова сила використовувалися бики . Використовувався колісний транспорт . Практикувалося підсічно - вогневе землеробство , імовірно орне . Допоміжними були полювання , рибальство й збиральництво . Вироби Особливо характерні знахідки свердлених кам'яних бойових сокир . Балановці виплавляли з міді наконечники списів і стріл , сокири , шила , голки , скроневі кільця . Гончарство Круглодонні посудини кулястої і бомбоподібної форми з циліндричним горлом , орнаментовані . нарізками і відбитками дрібнозубчастий штампа . Поховання Для могильників культури характерні ґрунтові поховання у прямокутних ямах глибиною дом . Мерців ховали скорчениму на боці . У могилу клали посуд , рідко зброю , знаряддя праці , прикраси . Усторіччі до Р . Х . починають поширюватися підкурганні поховання . У Мордовії Перше у Мордовії поселення балановської культури городище Ош - Пандо виявив й досліджував П . Д . Степанов вроках . Крім поселення Ош - Пандо , відомі курганні могильники балановської культури . У Великоігнатовському районі біля сіл Чукалов , Андріївка , Кіржемани . Всторіччі до Р . Х . під тиском племен зрубної культури балановські протобалти полишають Надмокшання . У Пензенській області У Пензенській області відомі ранньо - балановські поселення : Старе Захаркино ( Шемишейський район ) , Безсоновка - 2 , Єрня ( околиці Пензи ) . Близько ста бойових сокир виявлено у Пензенській області . Усторіччі до Р . Х . під тиском племен зрубної культури балановські протобалти полишають Помокшання . Джерела Степанов П . Д . Ош Пандо . — Саранск , Бадер О . Н . , Халиков А . X . Памятники балановской культуры / / Археология СССР : Свод археологических источников . — М . , — Выпуски25 Примітки Балановська культура Культури бронзової доби Росії Археологічні культури Східної Європи Балтські археологічні культури Археологія Кіровської області Археологічні культури Марій Ел Археологічні культури Мордовії Археологія Нижньогородської області Археологічні культури Пензенської області Археологічні культури Татарстану Археологічні культури Чувашії