Вузькоколійна залізниця Броди — Шнирів
Вузькоколійна залізниця Броди — Шнирів — одна з недіючих в Україні вузькоколійних залізниць. Вузькоколійна залізниця на паровій тязі була збудована у 1911 році між Бродами та Шниревом, що на Львівщині, з метою — вивезення деревини з лісів північно-західної Бродівщини. Довжина колії — 60 кілометрів.

Історія 
Зростання економіки Австро-Угорщини у другій половині XIX століття зумовило необхідність інтенсивнішого використання лісових ресурсів. Однак ліси, що прилягали до шосейних шляхів, до кінця століття були практично вирубані. Тому нові лісосіки відводилися у віддалених місцях, найраціональнішим транспортом для вивезення деревини з котрих, виявилися вузькоколійні залізниці, що наприкінці XIX століття почали працювати паралельно з мережею ширококолійних. 

Інтенсивна розробка лісових ресурсів Галичини викликала пожвавлення в будівництві мереж вузькоколійок (ширина колії 750—760 мм), прокладення котрих супроводжувалося створенням стаціонарних інженерних (мости, переправи, естакади тощо), житлових та господарських споруд. Система вузькоколійних залізниць була тісно інтегрована в загальну систему залізничного транспорту. 

Між Старими Бродами та Смільним було велике деревообробне підприємство — тартаки спілки «Фореста», яке на початку 1900-х років розбудував Вільгельм Шмідт.. У 1923 році тартак, що мав дві пилорами та сім циркулярних пил, продукував понад 13 тисяч кубометрів сосни і 3,3 тисячі кубометрів дубини та вільшини. Тартаки були сполучені з лісовими комплексами на північний захід від Бродів вузькоколійною залізницею довжиною понад 60 км. Перед другою світовою війною підприємство перебрала нова установа «Спілка Броди» 

Влада Австро-Угорщини протягом 1912—1913 років спорудила для лісовозів 39-кілометрову залізницю «Броди — Шнирів», що складалася з двох гілок:
 Шнирівської — (Броди — Сидинівка — присілок Лагодова Голотівка — ліс Гайдзіско — Шнирів);
 Берлинської, що проходила через м. Броди (вул. Залізнична — Замок — вул. Конюшківська — вул. Шептицького) — Берлин — присілок Бовдурів Зраб. Кінцева станція розташовувалась південніше станції Броди, на Швабах. 

Під час бойових дій першої світової війни російські й австрійські вояки влітку 1915 року розібрали 31 км колії.

Після 1919 року перші 18 км були відновлені польською владою, але ширина колії зменшилася з 750 мм до 600 мм. Станом, на 1924 рік Шнирівська та Берлинська гілки були окремими, тобто не перетиналися між собою у Бродах. На початок Другої світової війни довжина дороги склала 60 км. Закрита у 1941 році.

Частково вузькоколійка працювала до 1960-х років.

Рухомий склад 
До реконструкції на вузькоколійці працювали танк-паровози серії O & K 6506 і 6507 (1913 року випуску, 0-3-0Т), захоплені у німців російськими військами у 1915 році.

Сучасний стан 
Залізниця брала початок на південь від станції Броди, перетиналась із залізницею Броди — Львів у районі Сидинівки, де зберігся міст. Другий міст, через який проходила залізниця Броди — Львів розібрали. Насип залізниці добре видно в південному напрямку. У північному напрямку насипу немає, його розібрали на початку 1990-х років.

Нині там, де колись проходила вузькоколійка — це ґрунтова лісова дорога, що активно використовувалась й за радянських часів. На межі Берлинського та Лешнівського лісництв вузькоколійка перетинає річку Бовдурку. Міст було відновлено за радянських часів. Так, у середині XX століття колія з'єднувала військову базу 351-го ракетного полку 37-ї ракетної дивізії з дорогою Броди — Лешнів була викладена бетонними плитами.

При дорозі Броди — Лешнів розташоване заповідне урочище «Піски».

Див. також 
 Вузькоколійні залізниці Галичини

Примітки 

Залізничний транспорт Австро-Угорської імперії
Колія 750 мм
Засновані в Україні 1913
Вузькоколійні залізниці України
Бродівський район
Історичні залізниці України
Історія Бродів
Вузькоколійна залізниця Броди — Шнирів — одна з недіючих в Україні вузькоколійних залізниць . Вузькоколійна залізниця на паровій тязі була збудована уроці між Бродами та Шниревом , що на Львівщині , з метою — вивезення деревини з лісів північно - західної Бродівщини . Довжина колії — кілометрів . Історія Зростання економіки Австро - Угорщини у другій половині XIX століття зумовило необхідність інтенсивнішого використання лісових ресурсів . Однак ліси , що прилягали до шосейних шляхів , до кінця століття були практично вирубані . Тому нові лісосіки відводилися у віддалених місцях , найраціональнішим транспортом для вивезення деревини з котрих , виявилися вузькоколійні залізниці , що наприкінці XIX століття почали працювати паралельно з мережею ширококолійних . Інтенсивна розробка лісових ресурсів Галичини викликала пожвавлення в будівництві мереж вузькоколійок ( ширина колії760 мм ) , прокладення котрих супроводжувалося створенням стаціонарних інженерних ( мости , переправи , естакади тощо ) , житлових та господарських споруд . Система вузькоколійних залізниць була тісно інтегрована в загальну систему залізничного транспорту . Між Старими Бродами та Смільним було велике деревообробне підприємство — тартаки спілки « Фореста » , яке на початкух років розбудував Вільгельм Шмідт .. Уроці тартак , що мав дві пилорами та сім циркулярних пил , продукував понадтисяч кубометрів сосни і3 тисячі кубометрів дубини та вільшини . Тартаки були сполучені з лісовими комплексами на північний захід від Бродів вузькоколійною залізницею довжиною понадкм . Перед другою світовою війною підприємство перебрала нова установа « Спілка Броди » Влада Австро - Угорщини протягом1913 років спорудила для лісовозівкілометрову залізницю « Броди — Шнирів » , що складалася з двох гілок : Шнирівської — ( Броди — Сидинівка — присілок Лагодова Голотівка — ліс Гайдзіско — Шнирів ) ; Берлинської , що проходила через м . Броди ( вул . Залізнична — Замок — вул . Конюшківська — вул . Шептицького ) — Берлин — присілок Бовдурів Зраб . Кінцева станція розташовувалась південніше станції Броди , на Швабах . Під час бойових дій першої світової війни російські й австрійські вояки вліткуроку розібраликм колії . Післяроку першікм були відновлені польською владою , але ширина колії зменшилася змм домм . Станом , нарік Шнирівська та Берлинська гілки були окремими , тобто не перетиналися між собою у Бродах . На початок Другої світової війни довжина дороги склалакм . Закрита уроці . Частково вузькоколійка працювала дох років . Рухомий склад До реконструкції на вузькоколійці працювали танк - паровози серії O & Kі ( 1913 року випуску , 0Т ) , захоплені у німців російськими військами уроці . Сучасний стан Залізниця брала початок на південь від станції Броди , перетиналась із залізницею Броди — Львів у районі Сидинівки , де зберігся міст . Другий міст , через який проходила залізниця Броди — Львів розібрали . Насип залізниці добре видно в південному напрямку . У північному напрямку насипу немає , його розібрали на початкух років . Нині там , де колись проходила вузькоколійка — це ґрунтова лісова дорога , що активно використовувалась й за радянських часів . На межі Берлинського та Лешнівського лісництв вузькоколійка перетинає річку Бовдурку . Міст було відновлено за радянських часів . Так , у середині XX століття колія з'єднувала військову базуго ракетного полкуї ракетної дивізії з дорогою Броди — Лешнів була викладена бетонними плитами . При дорозі Броди — Лешнів розташоване заповідне урочище « Піски » . Див . також Вузькоколійні залізниці Галичини Примітки Залізничний транспорт Австро - Угорської імперії Коліямм Засновані в Україні Вузькоколійні залізниці України Бродівський район Історичні залізниці України Історія Бродів