ГЕС Содусу 3
ГЕС Содусу 3 – гідроелектростанція на північному сході Північної Кореї. Знаходячись після ГЕС Содусу 2, входить до складу дериваційного каскаду, який використовує ресурс із правих притоків Туманган (впадає у Японське море на кордоні КНДР та Росії), перекинутий до сточища річки Сосонг, котра дренує східний схил Північно-Корейських гір та впадає до того ж моря у Чхонджіні.

Дериваційний каскад Содусу почали споруджувати в останні роки японського колоніального панування в Кореї, при цьому роботи по станції Содусу 3 стартували лише в 1945-му, незадовго до капітуляції острівної імперії. За цим послідували події Корейської війни та невдала спроба в кінці 1950-х реалізувати проект разом з китайцями, так що в підсумку цю гідроелктростанцію ввели в експлуатацію 1982-го року. 

З підземного машинного залу станції Содусу 2 (знаходиться під долиною однієї з правих приток Сосонгу) відпрацьований ресурс прямує по тунелю довжиною біля 5 км. По виходу останнього з-під гірського масиву вода потрапляє у прокладений по правобережжю Сосонг дериваційний канал довжиною 3 км, який в підсумку досягає наземного машинного залу станції Содусу 3. Можливо відзначити, що в реалізованому варіанті станція стала суттєво потужнішою, аніж у первісному японському проекті – 60 МВт проти 40,4 МВт. Такий показник забезпечують чотири гідроагрегати по 15 МВт, які працюють при напорі у 77 метрів. 

Відпрацьована на ГЕС Содусу 3 вода по відвідному каналу довжиною 0,7 км потрапляє до Сосонгу.

Наразі каскад Содусу (서두수) перейменований у електростанцію 17 березня (3월 17일 발전소).

Примітки 

Содусу
ГЕС Содусу – гідроелектростанція на північному сході Північної Кореї . Знаходячись після ГЕС Содусу входить до складу дериваційного каскаду , який використовує ресурс із правих притоків Туманган ( впадає у Японське море на кордоні КНДР та Росії ) , перекинутий до сточища річки Сосонг , котра дренує східний схил Північно - Корейських гір та впадає до того ж моря у Чхонджіні . Дериваційний каскад Содусу почали споруджувати в останні роки японського колоніального панування в Кореї , при цьому роботи по станції Содусустартували лише вму , незадовго до капітуляції острівної імперії . За цим послідували події Корейської війни та невдала спроба в кінціх реалізувати проект разом з китайцями , так що в підсумку цю гідроелктростанцію ввели в експлуатаціюго року . З підземного машинного залу станції Содусу ( знаходиться під долиною однієї з правих приток Сосонгу ) відпрацьований ресурс прямує по тунелю довжиною білякм . По виходу останнього з-під гірського масиву вода потрапляє у прокладений по правобережжю Сосонг дериваційний канал довжиноюкм , який в підсумку досягає наземного машинного залу станції Содусу Можливо відзначити , що в реалізованому варіанті станція стала суттєво потужнішою , аніж у первісному японському проекті – МВт проти4 МВт . Такий показник забезпечують чотири гідроагрегати поМВт , які працюють при напорі уметрів . Відпрацьована на ГЕС Содусувода по відвідному каналу довжиною7 км потрапляє до Сосонгу . Наразі каскад Содусу ( 서 두수 ) перейменований у електростанціюберезня 발전소 ) . Примітки Содусу