Бережновський могильник
Бережновський могильник, Бережновка, Бережновський курганний могильник — археологічна пам'ятка біля села Бережновка Ніколаєвського району на північному сході Волгоградської області у Заволжі.

Другий Бережновський могильник нараховує близько 200 курганів й невисоких, у 3-10 метри насипів. Кургани від мідної доби до середньовіччя розташовані у смузі 2.5 км. Могильник біля села Політотдельське фактично продовжує Бережновський могильник.

Мідна доба 
Великий масив підкурганих поховань, що відносяться до хвалинської культури.

Бронзова доба 
За ямної культури ранньої бронзи Бережнівський могильник є одним з найзначущіших у Волгоградській області з 33 похованнями.

Кургани полтавкинської культури ранньої бронзи згруповані у могильник. Одним з найзначніших є Бережнівський могильник з до 47 похованнями. Поховання можуть бути як основними у кургані, так й впускними. Іноді фіксуються так звані сімейні кладовища. Вони являють собою курган, насипаний над одним похованням з декількома впускними похованнями тієї ж культури.

Бережнівсько-маївська зрубна культура 
Виявлено 123 поховання доби зрубної культури середньої бронзи. На відміну від попередніх періодів за зрубної культури могильник, ймовірно, є родинним кладовищем. У кожному кургані міститься 3-4 (рідше 6-8 та більше) поховання, що можуть гуртуватися рядами.

За Бережнівським курганним могильником названа бережнівсько-маївська зрубна культура бронзової доби, що виділена на основі матеріалу Бережновки та Маївського курганного могильника Надпоріжжя.

Залізна доба 
Виявлено 315 поховань сарматської культури, що, зазвичай, містяться по 2-4 на курган.

За дослідженням З.О. Барбаруновой центральним сарматським могильником Нижнього Надволжя був Бережнівський та інші могильники Бережнівської групи. Яскравою особливістю цього гурту пам'яток є домінування підбойних поховань, нетиповість широкої чотирокутної ями характерної для інших сарматських поховань. Підбойно-катакомбний обряд поховання був перенесений до пам'яток Бережновка-Політотдєльське з долини річки Ілек, й вже звідси продовжив просування з сарматами на південь й південний захід. Так сарматські підбої з'являються у Калмикії (наприклад "Три брати"),  у 3-2 сторіччях до Р.Х. на Кубані, на Боспорі, Нижньому Подонні та в Ольвії. За К.Ф. Смирновим сарматський гурт "прото-аорсів" перейшов з долині річки Ілек на Нижнє Надволжя та Подоння у 3-2 сторіччі до Р.Х., де сформувалася нова сарматська прохоровська археологічна культура. Сучасні дослідження відкидає гіпотезу Л.Г. Нечаєвої про належність підбоїв-катакомб гунам.

Середньовіччя 
У сарматські кургани інтродуковані поховання середньовічних кочовиків.

Золотоординська доба 13-14 сторіч 
За Золотої Орди Нижнє Заволжя відносилося до улусу Бату й було центром монгольської держави й війська. Бережновський могильник був у північній частині улусу Бату. Цікавими є сагайдаки з поховань тої доби. Сагайдак з кургану 49 I містить з'єднання кістяними стрічками та рідке (тільки 5 золотоординських знахідок) декорування по краю подібними орнаментованими кістяними накладками; масивне умовне зображення оленя. Сагайдак виявлений у кургані 5 II містить петлі нехарактерні для пізньосередньовічних кочовиків з повтором орнаментації сагайдака на них; зони рослинної орнаментації та зображення динамічних оленів з довгим тілом й малими тонкими ногами, що нагадують зображення на оленніх каменях Тиви й Монголії; зображення у центрі дракона з виїмчастими трикутниками й ромбами чорною пастою що й на фон, чисельні пазуристі лапи, червоний врізний зигзазний хребет, що подібний до дракону з Кам'янського сагайдаку.

Джерела 
 Бочкарёв В. С., Рысин М. Б. Пространственный анализ памятников археологии Нижнего Поволжья (по материалам погребений энеолита — раннего железа) / Эпоха неолита — палеометалла / АРхеология Восточно-европейской степи / История Археологии

Примітки 

Археологія Волгоградської області
Кургани Росії
ямна культура
Полтавкинська культура
Зрубна культура у Росії
Сарматські кургани
Золотоординські могильники
Ніколаєвський район (Волгоградська область)
Бережновський могильник , Бережновка , Бережновський курганний могильник — археологічна пам'ятка біля села Бережновка Ніколаєвського району на північному сході Волгоградської області у Заволжі . Другий Бережновський могильник нараховує близькокурганів й невисоких , уметри насипів . Кургани від мідної доби до середньовіччя розташовані у смузі5 км . Могильник біля села Політотдельське фактично продовжує Бережновський могильник . Мідна доба Великий масив підкурганих поховань , що відносяться до хвалинської культури . Бронзова доба За ямної культури ранньої бронзи Бережнівський могильник є одним з найзначущіших у Волгоградській області зпохованнями . Кургани полтавкинської культури ранньої бронзи згруповані у могильник . Одним з найзначніших є Бережнівський могильник з допохованнями . Поховання можуть бути як основними у кургані , так й впускними . Іноді фіксуються так звані сімейні кладовища . Вони являють собою курган , насипаний над одним похованням з декількома впускними похованнями тієї ж культури . Бережнівсько - маївська зрубна культура Виявленопоховання доби зрубної культури середньої бронзи . На відміну від попередніх періодів за зрубної культури могильник , ймовірно , є родинним кладовищем . У кожному кургані міститься ( рідшета більше ) поховання , що можуть гуртуватися рядами . За Бережнівським курганним могильником названа бережнівсько - маївська зрубна культура бронзової доби , що виділена на основі матеріалу Бережновки та Маївського курганного могильника Надпоріжжя . Залізна доба Виявленопоховань сарматської культури , що , зазвичай , містяться пона курган . За дослідженням З . О . Барбаруновой центральним сарматським могильником Нижнього Надволжя був Бережнівський та інші могильники Бережнівської групи . Яскравою особливістю цього гурту пам'яток є домінування підбойних поховань , нетиповість широкої чотирокутної ями характерної для інших сарматських поховань . Підбойно - катакомбний обряд поховання був перенесений до пам'яток Бережновка - Політотдєльське з долини річки Ілек , й вже звідси продовжив просування з сарматами на південь й південний захід . Так сарматські підбої з'являються у Калмикії ( наприклад " Три брати " ) , усторіччях до Р . Х . на Кубані , на Боспорі , Нижньому Подонні та в Ольвії . За К . Ф . Смирновим сарматський гурт " прото-аорсів " перейшов з долині річки Ілек на Нижнє Надволжя та Подоння усторіччі до Р .Х . , де сформувалася нова сарматська прохоровська археологічна культура . Сучасні дослідження відкидає гіпотезу Л . Г . Нечаєвої про належність підбоїв - катакомб гунам . Середньовіччя У сарматські кургани інтродуковані поховання середньовічних кочовиків . Золотоординська добасторіч За Золотої Орди Нижнє Заволжя відносилося до улусу Бату й було центром монгольської держави й війська . Бережновський могильник був у північній частині улусу Бату . Цікавими є сагайдаки з поховань тої доби . Сагайдак з кургануI містить з'єднання кістяними стрічками та рідке ( тількизолотоординських знахідок ) декорування по краю подібними орнаментованими кістяними накладками ; масивне умовне зображення оленя . Сагайдак виявлений у курганіII містить петлі нехарактерні для пізньосередньовічних кочовиків з повтором орнаментації сагайдака на них ; зони рослинної орнаментації та зображення динамічних оленів з довгим тілом й малими тонкими ногами , що нагадують зображення на оленніх каменях Тиви й Монголії ; зображення у центрі дракона з виїмчастими трикутниками й ромбами чорною пастою що й на фон , чисельні пазуристі лапи , червоний врізний зигзазний хребет , що подібний до дракону з Кам'янського сагайдаку . Джерела Бочкарёв В . С . , Рысин М . Б . Пространственный анализ памятников археологии Нижнего Поволжья ( по материалам погребений энеолита — раннего железа ) / Эпоха неолита — палеометалла / АРхеология Восточно - европейской степи / История Археологии Примітки Археологія Волгоградської області Кургани Росії ямна культура Полтавкинська культура Зрубна культура у Росії Сарматські кургани Золотоординські могильники Ніколаєвський район ( Волгоградська область )