Рельєф Польщі
Рельєф Польщі. Близько 3/4 площі країни займають низовини (переважно на півночі і заході). Як і для всієї південно-східної Прибалтики, для півночі Польщі характерний рельєф, який сформувався в льодовиковий період.

Велику частину центральної Польщі займають Великопольсько-Куявська і Мазовецько-Підляська низовини

На півдні, південному заході та південному сході низовини змінюються Сілезько-Малопольським підняттям з невисокими (до 600 м) Свентокшиськими горами і в основному плоскою Люблінською височиною. Вздовж південних кордонів простягаються гори Судети. На схід від Моравських Воріт розташовані Карпати з передовою грядою Західних і Східних Бескид. Тільки Високі Татри в Польщі мають гострі гірські піки, глибокі ущелини і льодовикові форми рельєфу в гребеневій зоні. Більш низькі ланцюги Карпат мають округлі форми і в значній частині покриті лісами.

Тектоніка і геологічна будова 

На території Польщі виділяються платформна частина (південно-західна околиця Східно-Європейської платформи на сході, Середньоєвропейська плита і східна частина Західно-Європейської платформи на заході) і складчаста область, що простягається вузькою смугою на півдні країни (Західні і Східні Судети, Свентокшиські гори, Карпати з Передкарпатським крайовим прогином). Межа між платформними структурами проходить по зонах глибинних розломів, що знаходять відображення у флексурах і розривних порушеннях осадового чохла.

Фундамент Східно-Європейської платформи представлений різноманітним комплексом від архейських до середньопротерозойських порід. У депресіях і ґрабенах фундаменту розвинені верхньопротерозойські кварцитизовані пісковики і сланці. Глибина залягання фундаменту від 0,5 км (Мазурсько-Сувалковський виступ) до 8-9 км (Люблінсько-Львівська западина). З анортозитами фундаменту пов'язані ванадійвмісні титан-ільменітові руди, з кварцитовими серіями — залізисті кварцити.

Нижні шари чохла платформи представлені рифейськими червонокольоровими гірськими породами і вулканогенно-осадовими породами, що наповнюють на сході країни древні авлакогени.

Західноєвропейська платформа являє собою монокліналь північно-східного падіння, яка в західній частині має назву Передсудетської, а в сході — Краківсько-Сілезької. Герцинський фундамент представлений дислокованими флішеподібними породами і ґраувакками нижнього карбону. Чохол платформи складений теригенно-уламковими породами карбону з прошарками вугілля, верхньо-кам'яновугільно-нижньопермськими породами. У покрівлі «червоного лежня» на Передсудетській монокліналі розташовані численні родовища природного газу.

Складчаста основа Середньоєвропейської плити складена філітами рифею, кварцитами і метаморфізованими ґраптолітовими сланцями ордовика і силуру. Глибина залягання його від 1-2 км на бортах синеклізи до 8-13 км в центрі. Чохол представлений верхньопалеозойськими теригенно-карбонатними відкладами в нижній частині розрізу і переважно соленосними у верхній. До доломіту тріасу на півдні країни приурочено свинцево-цинкове зруденіння. Розріз мезозою вінчається теригенними відкладами нижньої і карбонатними породами верхньої крейди.

Західні Судети складені гнейсами архею, метаморфізованими сланцями і вулканогенно-осадовими породами нижнього палеозою, сланцями, ґраувакками і вапняками девону, грубоуламковими породами карбону, прорваними гранітами. Виділяють Північно-Судетську і Внутрішньо-Судетську западини. До останньої приурочені родовища кам'яного вугілля. У передгірській Верхньосілезькій западині розвинені вугленосні гірські породи карбону, з якими пов'язані родовища кам. вугілля.

Передкарпатський прогин, що є частиною альпійської області Карпат, північним пологим бортом накладений на елементи герцинської складчастої системи Середньоєвропейської плити і Східно-Європейської платформи. Виповнююча прогин моласова товща міоцену складена теригенними породами з соленосною товщею в середній частині. З гіпсом і ангідритами останньої пов'язані родовища самородної сірки. Піщані горизонти моласи містять численні поклади природного газу. Зовнішні Карпати складені потужною товщею крейдових і палеогенових флішових відкладів. З флішовими відкладами крейди-палеогену пов'язані дрібні родов. нафти і газу.

У Внутрішніх Карпатах виділяють Пенінський пояс, міжгірну Підгальську западину і гірський масив Татри. Пенінський пояс складений дислокованими вапняками юри, які утворюють останці, і мергелистими породами крейди. Підгальська западина виконана палеогеновими грубоуламковими і піщано-глинистими відкладами.

Див. також 
 Географія Польщі

Джерела

Посилання 
 Рельєф та рослинний світ Польщі 
 Рельєф, тектоніка та геологічна будова Польщі
Рельєф Польщі . Близько4 площі країни займають низовини ( переважно на півночі і заході ) . Як і для всієї південно - східної Прибалтики , для півночі Польщі характерний рельєф , який сформувався в льодовиковий період . Велику частину центральної Польщі займають Великопольсько - Куявська і Мазовецько - Підляська низовини На півдні , південному заході та південному сході низовини змінюються Сілезько - Малопольським підняттям з невисокими ( дом ) Свентокшиськими горами і в основному плоскою Люблінською височиною . Вздовж південних кордонів простягаються гори Судети . На схід від Моравських Воріт розташовані Карпати з передовою грядою Західних і Східних Бескид . Тільки Високі Татри в Польщі мають гострі гірські піки , глибокі ущелини і льодовикові форми рельєфу в гребеневій зоні . Більш низькі ланцюги Карпат мають округлі форми і в значній частині покриті лісами . Тектоніка і геологічна будова На території Польщі виділяються платформна частина ( південно - західна околиця Східно - Європейської платформи на сході , Середньоєвропейська плита і східна частина Західно - Європейської платформи на заході ) і складчаста область , що простягається вузькою смугою на півдні країни ( Західні і Східні Судети , Свентокшиські гори , Карпати з Передкарпатським крайовим прогином ) . Межа між платформними структурами проходить по зонах глибинних розломів , що знаходять відображення у флексурах і розривних порушеннях осадового чохла . Фундамент Східно - Європейської платформи представлений різноманітним комплексом від архейських до середньопротерозойських порід . У депресіях і ґрабенах фундаменту розвинені верхньопротерозойські кварцитизовані пісковики і сланці . Глибина залягання фундаменту від5 км ( Мазурсько - Сувалковський виступ ) докм ( Люблінсько - Львівська западина ) . З анортозитами фундаменту пов'язані ванадійвмісні титан - ільменітові руди , з кварцитовими серіями — залізисті кварцити . Нижні шари чохла платформи представлені рифейськими червонокольоровими гірськими породами і вулканогенно - осадовими породами , що наповнюють на сході країни древні авлакогени . Західноєвропейська платформа являє собою монокліналь північно - східного падіння , яка в західній частині має назву Передсудетської , а в сході — Краківсько - Сілезької . Герцинський фундамент представлений дислокованими флішеподібними породами і ґраувакками нижнього карбону . Чохол платформи складений теригенно - уламковими породами карбону з прошарками вугілля , верхньо - кам'яновугільно - нижньопермськими породами . У покрівлі « червоного лежня » на Передсудетській монокліналі розташовані численні родовища природного газу . Складчаста основа Середньоєвропейської плити складена філітами рифею , кварцитами і метаморфізованими ґраптолітовими сланцями ордовика і силуру . Глибина залягання його відкм на бортах синеклізи докм в центрі . Чохол представлений верхньопалеозойськими теригенно - карбонатними відкладами в нижній частині розрізу і переважно соленосними у верхній . До доломіту тріасу на півдні країни приурочено свинцево - цинкове зруденіння . Розріз мезозою вінчається теригенними відкладами нижньої і карбонатними породами верхньої крейди . Західні Судети складені гнейсами архею , метаморфізованими сланцями і вулканогенно - осадовими породами нижнього палеозою , сланцями , ґраувакками і вапняками девону , грубоуламковими породами карбону , прорваними гранітами . Виділяють Північно - Судетську і Внутрішньо - Судетську западини . До останньої приурочені родовища кам'яного вугілля . У передгірській Верхньосілезькій западині розвинені вугленосні гірські породи карбону , з якими пов'язані родовища кам . вугілля . Передкарпатський прогин , що є частиною альпійської області Карпат , північним пологим бортом накладений на елементи герцинської складчастої системи Середньоєвропейської плити і Східно - Європейської платформи . Виповнююча прогин моласова товща міоцену складена теригенними породами з соленосною товщею в середній частині . З гіпсом і ангідритами останньої пов'язані родовища самородної сірки . Піщані горизонти моласи містять численні поклади природного газу . Зовнішні Карпати складені потужною товщею крейдових і палеогенових флішових відкладів . З флішовими відкладами крейди - палеогену пов'язані дрібні родов . нафти і газу . У Внутрішніх Карпатах виділяють Пенінський пояс , міжгірну Підгальську западину і гірський масив Татри . Пенінський пояс складений дислокованими вапняками юри , які утворюють останці , і мергелистими породами крейди . Підгальська западина виконана палеогеновими грубоуламковими і піщано - глинистими відкладами . Див . також Географія Польщі Джерела Посилання Рельєф та рослинний світ Польщі Рельєф , тектоніка та геологічна будова Польщі