Прича о кнезу Владимиру
Прича о кнезу Владимиру () расправа је са почетка 16. вијека која истиче концпет Москве као Трећег Рима. Књига прати развој мушке линије московске владарске породице не само од Рјурика, него и од одређеног Пруса, коме је његов ујак, цар Октавијан Август, дао сјеверни дио свијета, који ће касније постати познат као „Прусија”.

Ови захтијеви за царско насљеђе су додатно подупрети причом о Мономахској капи, наводној царској круни коју је византијски цар Константин IX Мономах требало да представи свом унуку, Владимиру Мономаху, и која је кориштена током крунисања у Московској кнежевини.

„Прича о кнезу Владимиру” је приписана Дмитрију Герасимову или Пахомију Логофету, међу осталим ученим монасима. Сличне идеје је изразио кијевски митрополит Спиридон, у својој посланици око 1500. године.

Расправа је обезбједила идеолошку позадину за крусисање Ивана IV као првог руског цара и инспирисала је московској митрополита Атанасија за састављање чувене „Степенасте књиге”. Царево мјесто за молитву у Успењском сабору у Московском кремљу украшено је сетом рељефа који илуструју „Причу”.

Види још 
 Трећи Рим

Референце

Литература 
 

Руско царство
Рана руска књижевност
Прича о кнезу Владимиру ( ) расправа је са почетка вијека која истиче концпет Москве као Трећег Рима . Књига прати развој мушке линије московске владарске породице не само од Рјурика , него и од одређеног Пруса , коме је његов ујак , цар Октавијан Август , дао сјеверни дио свијета , који ће касније постати познат као „ Прусија ” . Ови захтијеви за царско насљеђе су додатно подупрети причом о Мономахској капи , наводној царској круни коју је византијски цар Константин IX Мономах требало да представи свом унуку , Владимиру Мономаху , и која је кориштена током крунисања у Московској кнежевини . „ Прича о кнезу Владимиру ” је приписана Дмитрију Герасимову или Пахомију Логофету , међу осталим ученим монасима . Сличне идеје је изразио кијевски митрополит Спиридон , у својој посланици око године . Расправа је обезбједила идеолошку позадину за крусисање Ивана IV као првог руског цара и инспирисала је московској митрополита Атанасија за састављање чувене „ Степенасте књиге ” . Царево мјесто за молитву у Успењском сабору у Московском кремљу украшено је сетом рељефа који илуструју „ Причу ” . Види још Трећи Рим Референце Литература Руско царство Рана руска књижевност