Едманд Вингејт
Едманд Вингејт (1596–1656) је био Енглески математички и правни писац, један од првих који је објавио принцип техничког рачунања (логмаритара) током 1620-те године. Касније је постао аутор неколико познатих дела. Био је члан парламента за време интергенума (међувладе).

Живот 
Едманд је други син Роџера Вингејта из Шхарпенхо у Бедфордширу и његове жене Ђане, ћерка Хенрија Бирћха, родио се у Фламборгу у Јоркширу 1596. где се и крстио 11. јуна. Уписао је краљичин факултет, Окcфорд, 12. октобра 1610, дипломиро је 30. јуна 1614, и био је примљен у Грајс Ин 24. маја.

Пре 1624. отишао је у Париз, где је постао учитељ енглеског језика принцези Хенријети Марији. Научио је у Енглеској "правило пропорција" (логаритамску скалу) коју је Едмунд Гунтер недавно изумео и о којој је саопштио математичарима у Паризу. Пошто је приметио да адвокат у Дијону , коме је у пријатељском разговору показао правило, почео јавно да га употребљава , пожурио је са објавом како би задржао право на то.

Био је у Енглеској за време избијања првог Енглеског грађанског рата, на страни парламента, узео завет свечане лиге и пакта, и био је проглашен за судског службеник у Бедфордширу. Тада је боравио у Вуденду у парохији Харлингтона. 1650, постао близак са Оливер Кромвелом, и постао један од комесара за избацивање neukih и срамотних министара. Представљао је Бедфордшајер у парламенту од 1654. до 1655. Преминуо је у улици Грајс Ин, сахрањен је у Свети Андреј, Холборн, 13. децембра 1656. Није оставио тестамент. Администрација је била додељена његовом сину, Бутону Вингајт, 28. јануара 1657.

Дела 

Његова издања, која су била бројна, обухватају:
 -{L'usage de la règle de proportion en arithmétique,}- Париз, 1624; на енглеском -{The Use of the Rule of Proportion,}- Лондон, 1626, 1628, 1645, 1658, 1683. (исправио Брayн и Аткинсон).
 -{Arithmetique Logarithmetique,}- Париз, 1626. На енглеском -{Logarithmotechnia, or the Construction and Use of the Logarithmeticall Tables,}- Лондон 1635.
 -{The Construction and Use of the Line of Proportion,}- Лондон, 1628.
 -{Of Natural and Artificiall Arithmetique,}- Лондон, 1630, два дела. Први део представља „једини кључ којим се отварају тајне другог дела , који се бави вештачком аритметиком добијеном помоћу логаритама“, и зато је сувише незавршен да би био уџбеник за основе аритметике. Ову ману је исправио Џон Кирси стари под менторством Вингејта, и друго издање се појавило 1650. као -{Arithmetique made easie.}- Вингејт је сам изменио други део, који је био објављен 1652. као -{Arithmetique made easie. The second book.}- Прва књига је имала више издања, израз -{natural arithmetic}- (природна аритметика) био је одбачен и замењен са -{common arithmetic}- (општа аритметика), Лондон, 1658, 1673. (шесто издање); 1678. (седмо издање); 1683. (осмо издање и последње које изменио Кирси старији); 1699. (десето издање изменио Кирси млађи); 1704. (једанаесто издање са додатком од Џорџа Шелија); 1708, 1713, 1720, 1753. (изменио Џејмс Додсон), и 1760.
 -{Statuta Pacis: or a Perfect Table of all the Statutes (now in force) which anyway concern the office of a Justice of the Peace,}- Лондон, 1641, 1644. (под иницијалима Е.W.).
 -{An Exact Abridgment of all the Statutes in force and use from the beginning of Magna Carta,}- Лондон, 1642, 1655, 1663. (наставио Вилијам Хјуз), 1670, 1675, 1680, 1681, 1684, 1694, 1703, 1704, 1708.
 -{Justice Revived: being the whole office of a country Justice of the Peace,}- Лондон, 1644, 1661. (под иницијалима E.W.).
 -{Ludus Mathematicus,}- Лондон, 1654, 1681. Књига је опис нејасног логаритамског инструмента (под иницијалима E.W.).
 -{The Body of the Common Law of England}-, Лондон, 1655. (друго издање), 1658, 1662, 1670, 1678.
 -{The Use of a Gauge-rod}-, Лондон, 1658.
 -{Maximes of Reason}-, Лондон, 1658.
 -{Mathematische Calculatie}- написао Дирк Рембранц ван Нироп и Едмунд Вингејт (француски превод), Амстердам, 1659.
 -{The Clarks Tutor for Arithmetick and Writing ... being the remains of Edmund Wingate}-, Лондон, 1671, 1676.
 -{The Exact Constable with his Original and Power in the Office of Churchwardens}-, Лондон, 1660. (друго издање), 1682. (шесто издање) (под иницијалима E.W.).
1640. он је објавио издање Britton. У овом издању направио је исправке на основу неких бољих рукописа у односу на оне коришћене у издању 1530. И цело поглавље које је изоставио , је поставио као додатак. Уредио је дела Самјул Фостера, и Антоније Вуда додељујући му дело звано -{Tactometria ... or the Geometry of Regulars,}- која је можда поново објављену књигу Џона Виберда која се 1650. године појавила под истим називом.

Породица 
Вингејт се оженио 28. јула 1628. у Малдену, са Елизабетом, ћерком и наследницом Ричарда Бутона из Вутона у Бедфордширу са којом је имао пет синова и две ћерке.

Референцe

Литература 
 -{Britton. The second Edition. Faithfully corrected according to divers ancient Manuscripts of the same Booke. By Edm. Wingate, Gent.}- (друго издање), Лондон: одштампано од странe Џона Мура, штитоноша (Мајлс Флечер, Џон Хавлленд и Роберт Јунг), 1640, OCLC.
 Овај чланак укључује текст из публикације сада у јавном домену: -{"Wingate, Edmund". Dictionary of National Biography}-. Лондон: Смит, Старији & Цо. 1885–1900.

Рођени 1596.
Умрли 1656.
Едманд Вингејт1656 ) је био Енглески математички и правни писац , један од првих који је објавио принцип техничког рачунања ( логмаритара ) токомте године . Касније је постао аутор неколико познатих дела . Био је члан парламента за време интергенума ( међувладе ) . Живот Едманд је други син Роџера Вингејта из Шхарпенхо у Бедфордширу и његове жене Ђане , ћерка Хенрија Бирћха , родио се у Фламборгу у Јоркширу где се и крстио јуна . Уписао је краљичин факултет , Окcфорд , октобра дипломиро је јуна и био је примљен у Грајс Ин маја . Пре отишао је у Париз , где је постао учитељ енглеског језика принцези Хенријети Марији . Научио је у Енглеској " правило пропорција " ( логаритамску скалу ) коју је Едмунд Гунтер недавно изумео и о којој је саопштио математичарима у Паризу . Пошто је приметио да адвокат у Дијону , коме је у пријатељском разговору показао правило , почео јавно да га употребљава , пожурио је са објавом како би задржао право на то . Био је у Енглеској за време избијања првог Енглеског грађанског рата , на страни парламента , узео завет свечане лиге и пакта , и био је проглашен за судског службеник у Бедфордширу . Тада је боравио у Вуденду у парохији Харлингтона. постао близак са Оливер Кромвелом , и постао један од комесара за избацивање neukih и срамотних министара . Представљао је Бедфордшајер у парламенту од до Преминуо је у улици Грајс Ин , сахрањен је у Свети Андреј , Холборн , децембра Није оставио тестамент . Администрација је била додељена његовом сину , Бутону Вингајт , јануара Дела Његова издања , која су била бројна , обухватају : -{ L' usage de la règle de proportion en arithmétique , }- Париз , на енглеском -{ The Use of the Rule of Proportion , }- Лондон , ( исправио Брayн и Аткинсон ). -{ Arithmetique Logarithmetique , }- Париз , На енглеском -{ Logarithmotechnia , or the Construction and Use of the Logarithmeticall Tables , }- Лондон -{ The Construction and Use of the Line of Proportion , }- Лондон , -{ Of Natural and Artificiall Arithmetique , }- Лондон , два дела . Први део представља „ једини кључ којим се отварају тајне другог дела , који се бави вештачком аритметиком добијеном помоћу логаритама “ , и зато је сувише незавршен да би био уџбеник за основе аритметике . Ову ману је исправио Џон Кирси стари под менторством Вингејта , и друго издање се појавило као -{ Arithmetique made easie . }- Вингејт је сам изменио други део , који је био објављен као -{ Arithmetique made easie . The second book . }- Прва књига је имала више издања , израз -{ natural arithmetic }- ( природна аритметика ) био је одбачен и замењен са -{ common arithmetic }- ( општа аритметика ) , Лондон , ( шесто издање ) ; ( седмо издање ) ; ( осмо издање и последње које изменио Кирси старији ) ; ( десето издање изменио Кирси млађи ) ; ( једанаесто издање са додатком од Џорџа Шелија ) ; ( изменио Џејмс Додсон ) , и -{ Statuta Pacis : or a Perfect Table of all the Statutes ( now in force ) which anyway concern the office of a Justice of the Peace , }- Лондон , ( под иницијалима Е.W . ). -{ An Exact Abridgment of all the Statutes in force and use from the beginning of Magna Carta , }- Лондон , ( наставио Вилијам Хјуз ) , -{ Justice Revived : being the whole office of a country Justice of the Peace , }- Лондон , ( под иницијалима E.W . ). -{ Ludus Mathematicus , }- Лондон , Књига је опис нејасног логаритамског инструмента ( под иницијалима E.W . ). -{ The Body of the Common Law of England }- , Лондон , ( друго издање ) , -{ The Use of a Gauge-rod }- , Лондон , -{ Maximes of Reason }- , Лондон , -{ Mathematische Calculatie }- написао Дирк Рембранц ван Нироп и Едмунд Вингејт ( француски превод ) , Амстердам , -{ The Clarks Tutor for Arithmetick and Writing \ ... being the remains of Edmund Wingate }- , Лондон , -{ The Exact Constable with his Original and Power in the Office of Churchwardens }- , Лондон , ( друго издање ) , ( шесто издање ) ( под иницијалима E.W . ). 1640. он је објавио издање Britton . У овом издању направио је исправке на основу неких бољих рукописа у односу на оне коришћене у издању И цело поглавље које је изоставио , је поставио као додатак . Уредио је дела Самјул Фостера , и Антоније Вуда додељујући му дело звано -{ Tactometria \ ... or the Geometry of Regulars , }- која је можда поново објављену књигу Џона Виберда која се године појавила под истим називом . Породица Вингејт се оженио јула у Малдену , са Елизабетом , ћерком и наследницом Ричарда Бутона из Вутона у Бедфордширу са којом је имао пет синова и две ћерке . Референцe Литература -{ Britton . The second Edition . Faithfully corrected according to divers ancient Manuscripts of the same Booke . By Edm. Wingate , Gent. }- ( друго издање ) , Лондон : одштампано од странe Џона Мура , штитоноша ( Мајлс Флечер , Џон Хавлленд и Роберт Јунг ) , OCLC . Овај чланак укључује текст из публикације сада у јавном домену : -{ " Wingate , Edmund " . Dictionary of National Biography } - . Лондон : Смит , Старији & Цо.1900. Рођени Умрли