Арктичка чигра
Арктичка чигра или поларна чигра () је морска птица из породице галебова (лат. -{Laridae}-).

Станиште 

За разлику од осталих врста чигри, више воли боравити уз језера и реке, па ни у унутрашњој Европи није ретка. На Елби, на пример, живи у великом броју. У Европи се појављује крајем априла или почетком маја а већ у јулу или почетком августа поново креће на пут.
Исхрана:
Храни се малим рибама, жабама и пуноглавцима, а једе и црве, грчице и одрасле инсекте. Водене животиње хвата тако што се стрмоглављује у воду.

Гнежђење 
Гнезилишта поларне чигре су ниска острва и спрудови чије је дно шљунковито а не песковито. Чигра овде утисне мало удубљење у дубину у тло или користи већ готово удубљење да у њега смести гнездо. На водама у унутрашњости поларна чигра ретко ствара велика насеља, а на морској обали се често стотине птица удружују за заједничко гнежђење.

Понашање 
Поларна чигра дугачка је 38-{cm}- и позната по томе што у сеоби прелази далеко веће удаљености од било које друге селице. Ова птица се два пута годишње сели из субарктичких вода у субантарктичке и назад те је због тога зову и „птица са два лета”. Сматра се да због својих селидби ужива више сунчеве светлости од било којег живог створа на Земљи.

Распрострањеност 
Ова врста има циркумполарано распрострањење, размножава се на Арктику и субарктичким регионима Европе, Азије и Северне Америке, као и на крајњем југу Британије, Француске и Масачусетса (САД). Ова врста је трансекваторијални мигрант, а могу и да зимују широм Јужног океана до ивице Антарктичког леда и јужних врхова Јужне Америке и Африке.

Угрожавајући фактори 
Врста је потенцијално угрожена климатским променама, јер има географски ограничену дистрибуцију. У многим деловима Скандинавије, пад популације у прошлости су изазвала прикупљања јаја од стране људи, али је ова појава у последњих неколико година опала и омогућено је популацији да се опорави. У Северној Британији, због недостатка залиха пешчане јегуље којом се хране, дошло је до пада популације. У Свалбарду је популација постала рањива због присуства нафте и уља, нарочито у периоду након размножавања. Загађење је вероватно главни угрожавајући фактор, а једрење и друге активности повећавају узнемиравање ове врсте птица.

Стање популације 
Глобална популација се процењује на > 2.000.000 јединки. Европска популација се процењује на 564.000-906.000 парова, што је једнако 1.130.000-1.810.000 одраслих јединки. Популација у Русији се процењује на 10.000-100.000 парова и 1.000-10.000 јединки у миграцијама. Укупна популација се смањује, док се у Европи процењује смањење броја популације на мање од 25% у 40,2 године (три генерације). Према процени -{IUCN}--a, популациони тренд је опадајући. Ова врста има изузетно широку распрострањеност и стога не прилази граници угрожених. Упркос чињеници да је очигледно да је популацијски тренд у опадању, за пад се верује да није довољно брз да се приближи граници за угрожене врсте унутар овог тренда у популацији. Величина популације је изузетно велика, а самим тим и не прилази прагу за угрожене врсте под критеријумом величине популације. Из тих разлога врста је смештена у категорију „последња брига“.

Референце

Литература

Спољашње везе 

 The Arctic tern Migration Project
 Arctic tern – Species text in The Atlas of Southern African Birds
 
 Arctic tern images at ARKive
 
 

Sterna
Арктичка чигра или поларна чигра ( ) је морска птица из породице галебова ( лат. -{ Laridae }- ) . Станиште За разлику од осталих врста чигри , више воли боравити уз језера и реке , па ни у унутрашњој Европи није ретка . На Елби , на пример , живи у великом броју . У Европи се појављује крајем априла или почетком маја а већ у јулу или почетком августа поново креће на пут . Исхрана : Храни се малим рибама , жабама и пуноглавцима , а једе и црве , грчице и одрасле инсекте . Водене животиње хвата тако што се стрмоглављује у воду . Гнежђење Гнезилишта поларне чигре су ниска острва и спрудови чије је дно шљунковито а не песковито . Чигра овде утисне мало удубљење у дубину у тло или користи већ готово удубљење да у њега смести гнездо . На водама у унутрашњости поларна чигра ретко ствара велика насеља , а на морској обали се често стотине птица удружују за заједничко гнежђење . Понашање Поларна чигра дугачка је{ cm }- и позната по томе што у сеоби прелази далеко веће удаљености од било које друге селице . Ова птица се два пута годишње сели из субарктичких вода у субантарктичке и назад те је због тога зову и „ птица са два лета ” . Сматра се да због својих селидби ужива више сунчеве светлости од било којег живог створа на Земљи . Распрострањеност Ова врста има циркумполарано распрострањење , размножава се на Арктику и субарктичким регионима Европе , Азије и Северне Америке , као и на крајњем југу Британије , Француске и Масачусетса ( САД ) . Ова врста је трансекваторијални мигрант , а могу и да зимују широм Јужног океана до ивице Антарктичког леда и јужних врхова Јужне Америке и Африке . Угрожавајући фактори Врста је потенцијално угрожена климатским променама , јер има географски ограничену дистрибуцију . У многим деловима Скандинавије , пад популације у прошлости су изазвала прикупљања јаја од стране људи , али је ова појава у последњих неколико година опала и омогућено је популацији да се опорави . У Северној Британији , због недостатка залиха пешчане јегуље којом се хране , дошло је до пада популације . У Свалбарду је популација постала рањива због присуства нафте и уља , нарочито у периоду након размножавања . Загађење је вероватно главни угрожавајући фактор , а једрење и друге активности повећавају узнемиравање ове врсте птица . Стање популације Глобална популација се процењује на >000.000 јединки . Европска популација се процењује на000-906.000 парова , што је једнако130.000-1.810.000 одраслих јединки . Популација у Русији се процењује на000-100.000 парова и000-10.000 јединки у миграцијама . Укупна популација се смањује , док се у Европи процењује смањење броја популације на мање од у2 године ( три генерације ) . Према процени -{ IUCN } --a , популациони тренд је опадајући . Ова врста има изузетно широку распрострањеност и стога не прилази граници угрожених . Упркос чињеници да је очигледно да је популацијски тренд у опадању , за пад се верује да није довољно брз да се приближи граници за угрожене врсте унутар овог тренда у популацији . Величина популације је изузетно велика , а самим тим и не прилази прагу за угрожене врсте под критеријумом величине популације . Из тих разлога врста је смештена у категорију „ последња брига “ . Референце Литература Спољашње везе The Arctic tern Migration Project Arctic tern – Species text in The Atlas of Southern African Birds Arctic tern images at ARKive Sterna