Некропола стећака Билећа
Некропола стећака Билећа је највећа вештачка некропола стећака на Балканском полуострву која се налази у Босни и Херцеговини и ентитету Република Српска. Настала је 1967. године код некадашњег Завичајног музеја у Билећи у акцији спасавања и измештања одређеног број стећака откривених након претходно спроведених археолошких истраживања на Врелу Требишњице (2 плоче) код Мируше – Колањевић (6 плоча) и Паника (75 споменика). Наиме у акцији спасавања културног блага како оно не би завршило на дну будућег Билећког језера пре његовог настанака у шездесетим годинама 20. века. Спасен је и измјештен одређени број стећака. Из Врела Требишњице (2 плоче), Мируше – Колањевићи (6 плоча), Паник (75 споменика) и Орах (3 споменика).

Историја 

Идеја о настанку вештачке некрополе у Бићели зачета је крајем 50-их година 20. века када се у јавности појавила прва вест о плану да се потопи долина реке Требишњице, чиме би се створила највећа Југословенска акумулација – Билећко језеро, чија би водена снага покретала турбине Хидроелектране Требишњица.

Становници долине највеће европске понорнице, углавном сељаци Мируша, Паника, Ораха, Чепелице и Врела Требишњице почели су се озбиљно бринути за судбину својих огњишта и своје имовине сазнавши да је њихова будућност запечаћена и да ће се њихова имања ускоро наћи на дну будућег језера а научници свих струка за културне и друге материјалне остатке који би ако не буду истражени и спсени остали вечно сакривени од јавности на дну Билећког језера.

Изградња бране у Гранчареву почела је септембра 1964. године, а пре тога 1959. године организује се мање пробна копање као и детаљан преглед терена у организацији Завичајног музеја у Требињу, у којима су учествовали Љубинка Којић, управник музеја и Илија Пушић, кустос музеја у Херцег Новом. Пробна копања извршена су и седеће 1960. године у истом саставу. Нова истраживања локалитета Паник почињу 1967. године. У долину Требишњице Земаљски музеј упутиће свог вишег научног сарадника, једног од најутицајнијих и у европским земљама по научним радовима признатог археолога др Ирму Чремошник. Дошли су и други стручњаци: представник Смитсонове фондације Џозеф Џед, професор Универзитета у Санта Барбари у Калифорнији Марио дел Кјаро, историчарка Маријан Венцл, ауторка дела о стећцима у Југославији, доктор Здравко Марић, научни сарадник Земаљског музеја у Сарајеву, доктор Здравко Кајмаковић и велики број југословенских археолога, историчара и студената.

Истраживања која су спроведена на подручју Паника (Црквине, Прло, Поткућнице, Драчева страна) открила су већи број археолошких налаза и највећи део тих покретних арефаката као и репрезентативних фресака и мозаика пренесен је у музеје. Највише у Земаљски музеј у Сарајеву, затим у Завичајни музеј у Требињу, а мањи део у музеј у Билећи који се тада налазио у згради „Просвјете“, и на локацију будуће вештачке некрополе у Билећи.

Коначни резултати акције спасавања стећака и настанак некрополе Билећа 

На локацију вештачка некрополе у Билећи, на прилазу граду уз обалу Билећког језера основаној 1967. године, након акције спасавања, размештено је 86 стећака (од којих неки потичу из 14. века). и то:
 70 плоча, 
 42 сандука, 
 1 сљеменик и 
 3 крстаче. 
И поред покушаја да се на подручју вештачке некрополе у Билећи изместе сви артефакти то није учињено тако да се данас:
 У селу Чепелица налази потопљено 60 споменика.
 Један део репрезентативних споменика са натписима чува се у Земаљском музеју у Сарајеву. 
 По причању очевидаца неколико стећака транспортовано је у Сједињене Америчке Државе (том акцијом руководио је археолог Вејн Вучинић).

Види још 
 Билећко језеро
 Стећци у Републици Српској
 Завичајни музеј Билећа

Извори

Литература 
 Бешлагић, Шефик (1971). Стећци: каталошко топографски преглед. Сарајево: Веселин Маслеша.
 Бешлагић, Шефик (2004). Лексикон стећака. Сарајево: Свјетлост.
 Вензел, Маријан (1965). Украсни мотиви на стећцима. Сарајево: Веселин Маслеша.
 Михић, др Љубо Ј. (1975). Љубиње са околином. Шабац: ГИП "Драган Срнић Шабац".

Спољашње везе 

 Prahistorijski tumulus i nekropola sa stećcima Grebnice – Bunčići u selu Radmilovića Dubrava, povijesno područje
 
Светска баштина у Босни и Херцеговини
Непокретна културна добра Републике Српске
Национални симболи Републике Српске
Грађевине у Билећи
Некропола стећака Билећа је највећа вештачка некропола стећака на Балканском полуострву која се налази у Босни и Херцеговини и ентитету Република Српска . Настала је године код некадашњег Завичајног музеја у Билећи у акцији спасавања и измештања одређеног број стећака откривених након претходно спроведених археолошких истраживања на Врелу Требишњицеплоче ) код Мируше – Колањевићплоча ) и Паникаспоменика ) . Наиме у акцији спасавања културног блага како оно не би завршило на дну будућег Билећког језера пре његовог настанака у шездесетим годинама века . Спасен је и измјештен одређени број стећака . Из Врела Требишњицеплоче ) , Мируше – Колањевићиплоча ) , Паникспоменика ) и Орахспоменика ) . Историја Идеја о настанку вештачке некрополе у Бићели зачета је крајемих година века када се у јавности појавила прва вест о плану да се потопи долина реке Требишњице , чиме би се створила највећа Југословенска акумулација – Билећко језеро , чија би водена снага покретала турбине Хидроелектране Требишњица . Становници долине највеће европске понорнице , углавном сељаци Мируша , Паника , Ораха , Чепелице и Врела Требишњице почели су се озбиљно бринути за судбину својих огњишта и своје имовине сазнавши да је њихова будућност запечаћена и да ће се њихова имања ускоро наћи на дну будућег језера а научници свих струка за културне и друге материјалне остатке који би ако не буду истражени и спсени остали вечно сакривени од јавности на дну Билећког језера . Изградња бране у Гранчареву почела је септембра године , а пре тога године организује се мање пробна копање као и детаљан преглед терена у организацији Завичајног музеја у Требињу , у којима су учествовали Љубинка Којић , управник музеја и Илија Пушић , кустос музеја у Херцег Новом . Пробна копања извршена су и седеће године у истом саставу . Нова истраживања локалитета Паник почињу године . У долину Требишњице Земаљски музеј упутиће свог вишег научног сарадника , једног од најутицајнијих и у европским земљама по научним радовима признатог археолога др Ирму Чремошник . Дошли су и други стручњаци : представник Смитсонове фондације Џозеф Џед , професор Универзитета у Санта Барбари у Калифорнији Марио дел Кјаро , историчарка Маријан Венцл , ауторка дела о стећцима у Југославији , доктор Здравко Марић , научни сарадник Земаљског музеја у Сарајеву , доктор Здравко Кајмаковић и велики број југословенских археолога , историчара и студената . Истраживања која су спроведена на подручју Паника ( Црквине , Прло , Поткућнице , Драчева страна ) открила су већи број археолошких налаза и највећи део тих покретних арефаката као и репрезентативних фресака и мозаика пренесен је у музеје . Највише у Земаљски музеј у Сарајеву , затим у Завичајни музеј у Требињу , а мањи део у музеј у Билећи који се тада налазио у згради „ Просвјете “ , и на локацију будуће вештачке некрополе у Билећи . Коначни резултати акције спасавања стећака и настанак некрополе Билећа На локацију вештачка некрополе у Билећи , на прилазу граду уз обалу Билећког језера основаној године , након акције спасавања , размештено јестећака ( од којих неки потичу из века ) . и то : плоча , сандука , сљеменик и крстаче . И поред покушаја да се на подручју вештачке некрополе у Билећи изместе сви артефакти то није учињено тако да се данас : У селу Чепелица налази потопљеноспоменика . Један део репрезентативних споменика са натписима чува се у Земаљском музеју у Сарајеву . По причању очевидаца неколико стећака транспортовано је у Сједињене Америчке Државе ( том акцијом руководио је археолог Вејн Вучинић ) . Види још Билећко језеро Стећци у Републици Српској Завичајни музеј Билећа Извори Литература Бешлагић , Шефик Стећци : каталошко топографски преглед . Сарајево : Веселин Маслеша . Бешлагић , Шефик Лексикон стећака . Сарајево : Свјетлост . Вензел , Маријан Украсни мотиви на стећцима . Сарајево : Веселин Маслеша . Михић , др Љубо Ј . Љубиње са околином . Шабац : ГИП " Драган Срнић Шабац " . Спољашње везе Prahistorijski tumulus i nekropola sa stećcima Grebnice – Bunčići u selu Radmilovića Dubrava , povijesno područje Светска баштина у Босни и Херцеговини Непокретна културна добра Републике Српске Национални симболи Републике Српске Грађевине у Билећи