Дидојски језик
Дидојски (цезки) језик (-{цезйас мец [cezyas mec]}- ) један је од језика који припада групи сјевероисточних кавкаских језика, а који припада дидојској подгрупи језика. Унутар дидојске подјеле језика, дидојски језик припада групи дидојско-хинухских језика. Говори се у Дагестану и то од старне свега приближно 12.500 припадника Дидојаца, дуж десне обале ријеке Анди-Коису.

Дидојски језик нема књижевну традицију и слабо је заступљен у писменој форми. аварски и руски језик користе се као књижевни језици на локалитетима на којима се налазе припадници ове језичке популације. Ова два језика се чак користе и у школама. Међутим, били су покушаји да се развије стабилно писмо језика Дидојаца, у сврху записивања традиција овог народа. У ту сврху су се често употребљабале скрипте заснована на аварској ћирилици. Важност аварског језика је била обично већа међу мушкарцима него женама, а међу млађим људима постоји тенденција да се више говори руски језик. У школама аварски језик се учи у првих пет година, а затим се убацује руски који се проучава у наставку школовања.

Вокабулар дидојског језика показује присуство многих утицаја других језика. Осим аварског, ту су и арапски и руски језик, углавном путем позајмљених ријечи које су у употреби, као и у случају руског који чак има утицај у граматици и стилу. Постоје и позајмице из турског језика. 

Прво истраживање дидосјке граматике је урадио грузијски линвиста ДАвит Имаишвили 1963. године.

Дијалекти 
Дидојски дијалекти се могу подијелити на следећи начин:

Хинухски и хваршански језик су се некад сматрали дијалектима овог језика, међутим данас се гледају као посебн језици у оквиру дисојске подгрупе сјевероисточнокаккаских језика.

Правопис

Консонати (сугласници) 
На следећој табели ће бити приказани консонанти исписани на међународној фонетској абецеди (ИПА), као и латинична и ћирилична транскрипција.

Вокали 

Остале чињенице:
 Једино дидосјки језик има дуги вокал (а̄).
 Свијетски вокал „е” се на ћириличком писму пише као „э”.
 Вокали ya, yo, yu на ћириличном писму се могу писати као я, ё, ю.
 Асакски дијалект, има проширени самогласнике који аутоматски су неутралисани са (а̄). Други дијалекти (нпр. Мокок) такође имају ниске предњи вокал ([ӕ]), који се обично транскрибирају као на латиничном, тако и на ћириличном писму, неки такође имају дугачак средњи заокружени самогласник ([о]), транскрибован као о.

Морфологија

Именице 
Именице у дидојско језику су промјењива категорија у броју и падежу.

Бројеви 
Као и именице, бројеви могу бити у једниби у множини. Форма множине се добија тако што се додаје наставак (суфикс) „-bi”: besuro (риба) → besuro-bi (рибе). За остале ријечи суфикс за множину је „-za”.

Врсте и формирање бројева 

Врсте бројева су:

 главни ( један, два, три, ...)
 редни бројеви ( први, други, трећи, ...)
 прилошки бројеви ( једном,...)

Падежи 
Дидојски језик посједије 8 падежа, рапоређених на следећи начин ( приказани са суфиксима за једнину и множину):

Од два генитивна, први се користи као атрибут апсолутивној главној именици, а друга на косу. То значи да се Генитиве 1 користи за фразе попут žekʼu-s is (човјеков бик), а генитив 2 се користи за žekʼu-z is-er (за човјековог бика).

Екјутив 1 се користи за упоређивање, као што је besuro-ce (као риба) и може се приписати другим случајевима.

Рајабов сугерише да постоје још 3 синтаксичка падежа, и то: посесивни 1 (-łay), посесивни 2 (-xu) и абесивни (-tay). Међутим, њихов статус је дискутабилан, јер изгледа да показују и феминистичке и деривативне тенденције.

Замјенице

Личне замјенице 
Личне заменице постоје само за прву и другу особу, док се за трећу особу користе се наставци že за једнину и žedi за множину. Како појединачни лични заменици имају исту форму у апсолутивном и ергативном облику, реченица попут Di mi okʼsi је двосмислена, јер то може обоје значити "ударио сам те" и "Ударио си ме" због прилично слободног реда речи. Међутим, тај проблем се рјешава убацивањем генивива 1 у неке од облика ријечи ( у једнини и множини). Примјер неких ријечи се налазе у табели испод.

Демонстративне (показне) замјенице 
За показне замјенице у дидојском језику се додају на одговарајућу именицу, на коју се додају одговарајући настваци (суфикси)- проксимактивни (ово - ови) и растојни (оно - они).

Упитне замјенице 
Када су у питању упитне замјенице, разликују се оне које се односе на људе (ко?) и остале ријечи (шта?).

Примјери

Латинична верзија 

Kʼetʼus Hunar
Zewnoƛax zewčʼeyƛax bˤeƛon bocʼin zirun qayno. Sidaquł šigoħno sadaqorno boyno ħukmu: yaqułtow begira bocʼi ħonƛʼār miƛʼeł xizāz xizyo rišʷa yoł. Bˤeƛā begirno qay łˤāł xizāz, bocʼin zirun regirno ħonƛʼār miƛʼeł xizāz. Ɣudod, žedi raynosi beƛʼez reqenyoxor, ziru boqno uhi-ehƛada buq boƛāxzāzarno boqno. Zirus uhi-ehi teqxoy, ɣʷaybi kʼoƛin elār, bocʼi buq bātuzāzarno boqno bikʼin reqenyoƛer, besurno ƛʼarayaw miƛʼi. Miƛʼin bisno bocʼin zirun xizor rutin qʼayƛʼār. Rizirno cʼidoƛʼor ƛoħon begirno łāƛʼor qay. Kikxogon zewno bočʼikʼxo kʼetʼu. Qayir zewāčʼey rikʷayxo; nešuruxay nełor rikʷayxo zewčʼey. Kʼetʼu, ełor baynosi qay, boqno kʼekʼbikʼa. Kʼekʼbikʼni teqnosi, qay łikin rixerčʼeytow boxin xizor. Bˤeƛā esirno: "Šidā boxā rayirčʼey łin?" Elo didiyƛa žekʼu yoł-ƛin eƛin qayā. Aħugon rikʼin łāxor zirun qayno. Žedi raynosi kikxor žedā esirno kʼetuq: "Mi šebi?" Di žekʼu yoł-ƛin eƛin kʼetʼā. Šebi že debez ħiroƛʼ esirxo zirā. Tupi ƛin eƛix kʼetʼā. Dicce rˤuƛʼno zirun qayno, amma biyxoy kʼetʼu yāłru, xizyo łˤonon zenzi rikʼin raħira reƛ. Bˤeƛo buqełno bičin ažoz kʼodrexāzay, rołikʼno aħyabin kecno, kʼetʼu tataniłxo zewno cʼidox. Bˤeƛā kʼekʼrikʼerxo zewno aħyabi. Že rikʷayxoy, kʼetʼuz rokʼƛʼor rayno, že elo aw ƛin, hudu betʼtʼun kʼoƛin elor. Dicce bˤuƛʼzāq bˤeƛqo regin ixiytʼatow qˤaƛubin, boxin ciqxār. Bocʼezno qayizno, ziruzno rokʼƛʼor rayno baysi bāsu ixiytow ħaywan šebin, nełoq že riqičʼey kʼiriłno roxin. Cʼikʼiy reƛ miƛes ƛexun kʼetʼur. ʕoƛiran ɣˤudeł kʼetʼu bišno, racʼno baɣʷace dawla bocʼesno zirusno.

Превод на енглеском језику 
The Cat's Feat
Once upon a time there were a pig, a wolf, a fox and a hare. One day they gathered together and decided that today they would send the wolf into the mountains for a sheep and they would eat. The pig sent the hare for water and sent the wolf and the fox into the mountain for a ram. At night, when they came to the flock of sheep, the fox began to moan from the eastern side. Since they heard the fox's moaning, the dogs ran in that direction and the wolf went towards the flock from the west and found a fat ram. Having taken the ram, the wolf and the fox returned to the camp. They put the pan on the fire and sent the hare for water. At the spring the cat was freezing.

The hare couldn't see; at night the hare couldn't see. When the hare arrived there, the cat began to move. When he heard the movement, the hare ran back without taking any water. The pig asked: "Why did you run away without bringing water?" The hare said that there was some man there. Again the fox and the hare went to the water. When they came to the spring, they asked the cat: "What are you?" — "I am a man", said the cat. "What is that on your shoulder?", asks the fox. "A rifle", says the cat. The fox and the hare were very frightened, but since they knew it was a cat, afterwards the three of them went together to cook meat. The pig hid behind a bunch of trees and, pushing out its ears, slept, and the cat was warming itself by the fire.

The pig was moving its ears. Since the cat saw it, it thought it was a mouse and in a rush jumped there. The pig was very frightened and, emitting loud shouts, ran away to the forest. The wolf, the hare and the fox thought that a great animal or something was coming and, one running faster than the other, they ran away. All the ram's meat was left to the cat. For seven days the cat ate, ate until it was full the spoils of the wolf and the fox.

Литература 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 Khalilov, Majid Sh.. Цезско-русский словарь (Tsez-Russian dictionary). Moskva: Academia.

Референце 

Кавкаски језици
Североисточнокавкаски језици
Дагестан
Језици Русије
Дидојски језици
Аглутинативни језици
Дидојски ( цезки ) језик ( -{ цезйас мец [ cezyas mec ] }- ) један је од језика који припада групи сјевероисточних кавкаских језика , а који припада дидојској подгрупи језика . Унутар дидојске подјеле језика , дидојски језик припада групи дидојско-хинухских језика . Говори се у Дагестану и то од старне свега приближно500 припадника Дидојаца , дуж десне обале ријеке Анди-Коису . Дидојски језик нема књижевну традицију и слабо је заступљен у писменој форми. аварски и руски језик користе се као књижевни језици на локалитетима на којима се налазе припадници ове језичке популације . Ова два језика се чак користе и у школама . Међутим , били су покушаји да се развије стабилно писмо језика Дидојаца , у сврху записивања традиција овог народа . У ту сврху су се често употребљабале скрипте заснована на аварској ћирилици . Важност аварског језика је била обично већа међу мушкарцима него женама , а међу млађим људима постоји тенденција да се више говори руски језик . У школама аварски језик се учи у првих пет година , а затим се убацује руски који се проучава у наставку школовања . Вокабулар дидојског језика показује присуство многих утицаја других језика . Осим аварског , ту су и арапски и руски језик , углавном путем позајмљених ријечи које су у употреби , као и у случају руског који чак има утицај у граматици и стилу . Постоје и позајмице из турског језика . Прво истраживање дидосјке граматике је урадио грузијски линвиста ДАвит Имаишвили године . Дијалекти Дидојски дијалекти се могу подијелити на следећи начин : Хинухски и хваршански језик су се некад сматрали дијалектима овог језика , међутим данас се гледају као посебн језици у оквиру дисојске подгрупе сјевероисточнокаккаских језика . Правопис Консонати ( сугласници ) На следећој табели ће бити приказани консонанти исписани на међународној фонетској абецеди ( ИПА ) , као и латинична и ћирилична транскрипција . Вокали Остале чињенице : Једино дидосјки језик има дуги вокал ( а̄ ) . Свијетски вокал „ е ” се на ћириличком писму пише као „ э ” . Вокали ya , yo , yu на ћириличном писму се могу писати као я , ё , ю . Асакски дијалект , има проширени самогласнике који аутоматски су неутралисани са ( а̄ ) . Други дијалекти ( нпр . Мокок ) такође имају ниске предњи вокал ( [ ӕ ] ) , који се обично транскрибирају као на латиничном , тако и на ћириличном писму , неки такође имају дугачак средњи заокружени самогласник ( [ о ] ) , транскрибован као о . Морфологија Именице Именице у дидојско језику су промјењива категорија у броју и падежу . Бројеви Као и именице , бројеви могу бити у једниби у множини . Форма множине се добија тако што се додаје наставак ( суфикс ) „ -bi ” : besuro ( риба ) → besuro-bi ( рибе ) . За остале ријечи суфикс за множину је „ -za ” . Врсте и формирање бројева Врсте бројева су : главни ( један , два , три , \ . . . ) редни бројеви ( први , други , трећи , \ . . . ) прилошки бројеви ( једном , . . . ) Падежи Дидојски језик посједијепадежа , рапоређених на следећи начин ( приказани са суфиксима за једнину и множину ) : Од два генитивна , први се користи као атрибут апсолутивној главној именици , а друга на косу . То значи да се Генитивекористи за фразе попут žekʼu-s is ( човјеков бик ) , а генитивсе користи за žekʼu-z is-er ( за човјековог бика ) . Екјутивсе користи за упоређивање , као што је besuro-ce ( као риба ) и може се приписати другим случајевима . Рајабов сугерише да постоје јошсинтаксичка падежа , и то : посесивни( -łay ) , посесивни( -xu ) и абесивни ( -tay ) . Међутим , њихов статус је дискутабилан , јер изгледа да показују и феминистичке и деривативне тенденције . Замјенице Личне замјенице Личне заменице постоје само за прву и другу особу , док се за трећу особу користе се наставци že за једнину и žedi за множину . Како појединачни лични заменици имају исту форму у апсолутивном и ергативном облику , реченица попут Di mi okʼsi је двосмислена , јер то може обоје значити " ударио сам те " и " Ударио си ме " због прилично слободног реда речи . Међутим , тај проблем се рјешава убацивањем генививау неке од облика ријечи ( у једнини и множини ) . Примјер неких ријечи се налазе у табели испод . Демонстративне ( показне ) замјенице За показне замјенице у дидојском језику се додају на одговарајућу именицу , на коју се додају одговарајући настваци ( суфикси )- проксимактивни ( ово - ови ) и растојни ( оно - они ) . Упитне замјенице Када су у питању упитне замјенице , разликују се оне које се односе на људе ( ко ? ) и остале ријечи ( шта ? ) . Примјери Латинична верзија Kʼetʼus Hunar Zewnoƛax zewčʼeyƛax bˤeƛon bocʼin zirun qayno . Sidaquł šigoħno sadaqorno boyno ħukmu : yaqułtow begira bocʼi ħonƛʼār miƛʼeł xizāz xizyo rišʷa yoł . Bˤeƛā begirno qay łˤāł xizāz , bocʼin zirun regirno ħonƛʼār miƛʼeł xizāz . Ɣudod , žedi raynosi beƛʼez reqenyoxor , ziru boqno uhi-ehƛada buq boƛāxzāzarno boqno . Zirus uhi-ehi teqxoy , ɣʷaybi kʼoƛin elār , bocʼi buq bātuzāzarno boqno bikʼin reqenyoƛer , besurno ƛʼarayaw miƛʼi . Miƛʼin bisno bocʼin zirun xizor rutin qʼayƛʼār . Rizirno cʼidoƛʼor ƛoħon begirno łāƛʼor qay . Kikxogon zewno bočʼikʼxo kʼetʼu . Qayir zewāčʼey rikʷayxo ; nešuruxay nełor rikʷayxo zewčʼey . Kʼetʼu , ełor baynosi qay , boqno kʼekʼbikʼa . Kʼekʼbikʼni teqnosi , qay łikin rixerčʼeytow boxin xizor . Bˤeƛā esirno : " Šidā boxā rayirčʼey łin ? " Elo didiyƛa žekʼu yoł-ƛin eƛin qayā . Aħugon rikʼin łāxor zirun qayno . Žedi raynosi kikxor žedā esirno kʼetuq : " Mi šebi ? " Di žekʼu yoł-ƛin eƛin kʼetʼā . Šebi že debez ħiroƛʼ esirxo zirā . Tupi ƛin eƛix kʼetʼā . Dicce rˤuƛʼno zirun qayno , amma biyxoy kʼetʼu yāłru , xizyo łˤonon zenzi rikʼin raħira reƛ . Bˤeƛo buqełno bičin ažoz kʼodrexāzay , rołikʼno aħyabin kecno , kʼetʼu tataniłxo zewno cʼidox . Bˤeƛā kʼekʼrikʼerxo zewno aħyabi . Že rikʷayxoy , kʼetʼuz rokʼƛʼor rayno , že elo aw ƛin , hudu betʼtʼun kʼoƛin elor . Dicce bˤuƛʼzāq bˤeƛqo regin ixiytʼatow qˤaƛubin , boxin ciqxār . Bocʼezno qayizno , ziruzno rokʼƛʼor rayno baysi bāsu ixiytow ħaywan šebin , nełoq že riqičʼey kʼiriłno roxin . Cʼikʼiy reƛ miƛes ƛexun kʼetʼur. ʕoƛiran ɣˤudeł kʼetʼu bišno , racʼno baɣʷace dawla bocʼesno zirusno . Превод на енглеском језику The Cat's Feat Once upon a time there were a pig , a wolf , a fox and a hare . One day they gathered together and decided that today they would send the wolf into the mountains for a sheep and they would eat . The pig sent the hare for water and sent the wolf and the fox into the mountain for a ram . At night , when they came to the flock of sheep , the fox began to moan from the eastern side . Since they heard the fox's moaning , the dogs ran in that direction and the wolf went towards the flock from the west and found a fat ram . Having taken the ram , the wolf and the fox returned to the camp . They put the pan on the fire and sent the hare for water . At the spring the cat was freezing . The hare couldn't see ; at night the hare couldn't see. When the hare arrived there , the cat began to move. When he heard the movement , the hare ran back without taking any water . The pig asked : " Why did you run away without bringing water ? " The hare said that there was some man there . Again the fox and the hare went to the water. When they came to the spring , they asked the cat : " What are you ? " — " I am a man " , said the cat. " What is that on your shoulder ? " , asks the fox. " A rifle " , says the cat . The fox and the hare were very frightened , but since they knew it was a cat , afterwards the three of them went together to cook meat . The pig hid behind a bunch of trees and , pushing out its ears , slept , and the cat was warming itself by the fire . The pig was moving its ears . Since the cat saw it , it thought it was a mouse and in a rush jumped there . The pig was very frightened and , emitting loud shouts , ran away to the forest . The wolf , the hare and the fox thought that a great animal or something was coming and , one running faster than the other , they ran away . All the ram's meat was left to the cat . For seven days the cat ate , ate until it was full the spoils of the wolf and the fox. Литература Khalilov , Majid Sh .. Цезско-русский словарь ( Tsez-Russian dictionary ) . Moskva : Academia . Референце Кавкаски језици Североисточнокавкаски језици Дагестан Језици Русије Дидојски језици Аглутинативни језици