Иванка Распоповић
Иванка Распоповић (Београд, 1930 — Београд, 2015) била је српски архитекта и представник модерне.

Биографија 
Рођена је 1930. године у Београду. Завршила је Архитектонски факултет Универзитета у Београду 1954. године. Професионални ангажман започела је у грађевинском предузећу „Рад”, а већи део радног века провела је у „Србијапројекту”.

Најважније архитектонске објекте пројектовала је у сарадњи са Иваном Антићем. Зграда Музеја савремене уметности у Београду, за коју су аутори 1965. године добили Октобарску награду, сматра се за ремек-дело архитектуре социјалистичког модернизма у Југославији. Поред зграде МСУ, са Антићем је пројектовала и Музеј „21. октобар” у Крагујевцу.

Уз то, Иванка Распоповић је аутор пројекта за зграду Фабрике каблова у Јагодини, радничке кантине у Обреновцу, ТБЦ стационара у Призрену, хладњаче за воће у околини Тетова и Робне куће у Бечеју. Са Слободаном Михајловићем је радила на пројекту индустријске зоне у Прибоју, на решењу за другу фазу Аеродрома Београд, два предајника на Златибору, зграду Електродистрибуције и стамбену зграду на Тргу партизана у Ужицу.

Након смрти Ивана Антића, наставила је да се бори за очување интегритета Музеја савремене уметности, као споменика културе од националног значаја.

Преминула је 8. јуна 2015. године у Београду.

Професионална биографија 
 Грађевинско предузеће „Рад” (1945−55)
 Србијапројект (1955−60)
 Предузеће „Златибор” (1961−64)
 Србијапројект (1965−80)

Галерија

Извори 

Рођени 1930.
Умрли 2015.
Српски архитекти
Архитекти из Београда
Иванка Распоповић ( Београд ,— Београд,била је српски архитекта и представник модерне . Биографија Рођена је године у Београду . Завршила је Архитектонски факултет Универзитета у Београду године . Професионални ангажман започела је у грађевинском предузећу „ Рад ” , а већи део радног века провела је у „ Србијапројекту ” . Најважније архитектонске објекте пројектовала је у сарадњи са Иваном Антићем . Зграда Музеја савремене уметности у Београду , за коју су аутори године добили Октобарску награду , сматра се за ремек-дело архитектуре социјалистичког модернизма у Југославији . Поред зграде МСУ , са Антићем је пројектовала и Музеј „ 21. октобар ” у Крагујевцу . Уз то , Иванка Распоповић је аутор пројекта за зграду Фабрике каблова у Јагодини , радничке кантине у Обреновцу , ТБЦ стационара у Призрену , хладњаче за воће у околини Тетова и Робне куће у Бечеју . Са Слободаном Михајловићем је радила на пројекту индустријске зоне у Прибоју , на решењу за другу фазу Аеродрома Београд , два предајника на Златибору , зграду Електродистрибуције и стамбену зграду на Тргу партизана у Ужицу . Након смрти Ивана Антића , наставила је да се бори за очување интегритета Музеја савремене уметности , као споменика културе од националног значаја . Преминула је јуна године у Београду . Професионална биографија Грађевинско предузеће „ Рад ”55 ) Србијапројект60 ) Предузеће „ Златибор ”64 ) Србијапројект80 ) Галерија Извори Рођени Умрли Српски архитекти Архитекти из Београда