Стонски трибут
Стонски трибут, познат и као Стонски доходак, био је трибут који је Дубровачка република плаћала владарима Босне и Србије, а касније српским манастирима.

Српски краљ Стефан Душан и босански бан Стефан II су 1333. године водили рат за контролу над Захумљем, одлучили су да одустану од Стона и полуострва Пељешац у замјену за годишњу исплату од 500 перпера и једном и другом владару.

Српски краљ Душан је 1350. године уступио приход манастиру Светог архангела Михаила и Гаврила, који су водили Срби у Јерусалиму. Трибут су наставили плаћати босанским бановима и краљевима све до османског освајања 1463; краљица Катарина је у егзилу потражила плаћање, али је то одбила дубровачка влада. Јерусалимски манастир је убрзо био затворен, а српска принцеза Мара успјела је прењети доходак на светогорске манастире Хиландар и Свети Павле уз подршку њеног пасторка Мехмеда Освајача. Марина нећакиња и насљедница Марија оспоравала је право манастира и тражила је да се доходак плаћа њој све до своје смрти око 1500. године. Након тога, интервенцијм Ахмед-паше Херцеговића поријеклом из Босне, доходак је редовно исплаћиван манастирима све док Дубровачку републику није анектирало Прво француско царство 1808. године.

Референце

Литература 

 
 
 
 

Дубровачка република
Краљевина Босна
Српско краљевство
Српско царство
Стонски трибут , познат и као Стонски доходак , био је трибут који је Дубровачка република плаћала владарима Босне и Србије , а касније српским манастирима . Српски краљ Стефан Душан и босански бан Стефан II су године водили рат за контролу над Захумљем , одлучили су да одустану од Стона и полуострва Пељешац у замјену за годишњу исплату одперпера и једном и другом владару . Српски краљ Душан је године уступио приход манастиру Светог архангела Михаила и Гаврила , који су водили Срби у Јерусалиму . Трибут су наставили плаћати босанским бановима и краљевима све до османског освајања краљица Катарина је у егзилу потражила плаћање , али је то одбила дубровачка влада . Јерусалимски манастир је убрзо био затворен , а српска принцеза Мара успјела је прењети доходак на светогорске манастире Хиландар и Свети Павле уз подршку њеног пасторка Мехмеда Освајача . Марина нећакиња и насљедница Марија оспоравала је право манастира и тражила је да се доходак плаћа њој све до своје смрти око године . Након тога , интервенцијм Ахмед-паше Херцеговића поријеклом из Босне , доходак је редовно исплаћиван манастирима све док Дубровачку републику није анектирало Прво француско царство године . Референце Литература Дубровачка република Краљевина Босна Српско краљевство Српско царство