Niz ugljenik-azot-kiseonik
Niz ugljenik – azot – kiseonik ili CNO niz je jedna od dve reakcije nuklearne fuzije, kojom zvezde pretvaraju vodonik u helijum, a druga je niz proton – proton. Razlika je da je kod -{CNO}- niza za nuklearnu fuziju potreban katalizator. Teorija tvrdi da su to procesi koji prevladavaju kod zvezda koji su veće barem 30% od našeg Sunca. Razlika je u početnim temperaturama, tako da je za početak -{p-p}- niza potrebna temperatura od 4 000 000 K, dok za -{CNO}- niz potrebno za početak oko 13 000 000 -{K}-. Kod CNO niza izlazna energija puno brže raste s povećanjem temperature i kod temperature 17 000 000 K taj proces prevladava u većim zvezdama od Sunca. Sunce ima temperaturu u jezgru oko 15 700 000 -{K}- i samo 1,7% helijuma se dobije s -{CNO}- nizom.

Kod -{CNO}- niza, četiri protona (jezgre vodonika) se spajaju, koristeći izotope ugljenika, azota i kiseonika, stvaraju alfa-čestice, dva pozitrona i dva neutrina. Pozitroni će odmah nestati reagirajući s elektronima, oslobađajući energiju u obliku gama-čestica. Neutrini koji pobegnu odmah, odnose i deo energije. Izotopi ugljenika, azota i kiseonika služe kao katalizatori za veliki broj procesa.

-{CNO I}- niz 
Glavna reakcija kod -{CNO}- niza je: -{612C -> 713N -> 613C -> 714N -> 815O -> 715N -> 612C}- 
-{
612C + 11H -> 713N + y + 1,95 MeV

713N -> 613C + e+ + ve + 2,22 MeV

613C + 11H -> 714N + y + 7,54 MeV

714N + 11H -> 815O + y + 7,35 MeV

815O -> 715N + e+ + ve + 2,75 MeV

715N + 11H -> 612C + 24He + 4,96 MeV
}-
gde se jezgro ugljenika-12 koje se koristi u prvoj reakciji, obnavlja u zadnjoj reakciji.

-{CNO II}- niz 
To je jako mali put reakcije koji se dešava u Sunčevom jezgru, samo oko 0,04%, i konačna reakcija ne stvara ugljenik-12 i alfa-čestice, već se stvara kiseonik-16 i foton: -{715N -> 816O -> 817F -> 817O -> 714N -> 815O -> 715N}-
-{
715N + 11H -> 816O + y + 12,13 MeV

816O + 11H -> 917F + y + 0,60 MeV

917F -> 817O + e+ + ve + 2,76 MeV

817O + 11H -> 714N + 24He + 1,19 MeV

714N + 11H -> 815O + y + 7,35 MeV

815O -> 715N + e+ + ve + 2,75 MeV
}-
Kao što ugljenik, azot i kiseonik su uključeni u glavni put, ovde se pojavljuje fluor, na sporednom putu i služi samo kao katalizator, ne skupljajući se u zvezda.

-{OF}- niz 
Ovaj put je značajan samo za masivne zvezde. Reakcija počinje kada CNO II niz stvara: -{817O -> 918F -> 818O -> 919F -> 816O -> 917F -> 817O}-
-{
817O + 11H -> 918F + y + 5,61 MeV

918F -> 818O + e+ + ve + 1,656 MeV

818O + 11H -> 919F + y + 7,994 MeV

919F + 11H -> 816O + 24He + 8,114 MeV

816O + 11H -> 917F + y + 0,60 MeV

917F -> 817O + e+ + ve + 2,76 MeV
}-
Treba primetiti da svi ciklusi daju iste rezultate:

-{4 x 11H -> 24He + 2 x e+ + 2 x ve + 3 x y + 26,8 MeV}-

Upotreba u astronomiji 
Kod zvezdane evolucije udeo pojedinih jezgri ugljenika, azota i kiseonika se menja. Kada je ta vrsta nuklearne fuzije u ravnoteži, udeo ugljenika-12/ugljenika-13 je 3,5, a azot-14 postaje najzastupljeniji s obzirom na početne uslove. Za vreme zvezdane evolucije, konvektivno mešanje donosi material iz -{CNO}- niza prema površini, menjajući sastav zvezde. Kod crvenog diva je primećen manji udeo ugljenika-12/ugljenika-13 i ugljenika-12/azot-14 u odnosu na glavni niz zvezda. Prisustvo ugljenika, azota i kiseonika je primećeno u spoljašnjim delovima zvezda koje imaju do 150 masa Sunca.

Reference 

Астрономија
Сунце
Niz ugljenik – azot – kiseonik ili CNO niz je jedna od dve reakcije nuklearne fuzije , kojom zvezde pretvaraju vodonik u helijum , a druga je niz proton – proton . Razlika je da je kod -{ CNO }- niza za nuklearnu fuziju potreban katalizator . Teorija tvrdi da su to procesi koji prevladavaju kod zvezda koji su veće barem od našeg Sunca . Razlika je u početnim temperaturama , tako da je za početak -{ p-p }- niza potrebna temperatura od000K , dok za -{ CNO }- niz potrebno za početak oko000-{ K }- . Kod CNO niza izlazna energija puno brže raste s povećanjem temperature i kod temperature000K taj proces prevladava u većim zvezdama od Sunca . Sunce ima temperaturu u jezgru oko700-{ K }- i samo7% helijuma se dobije s -{ CNO }- nizom . Kod -{ CNO }- niza , četiri protona ( jezgre vodonika ) se spajaju , koristeći izotope ugljenika , azota i kiseonika , stvaraju alfa-čestice , dva pozitrona i dva neutrina . Pozitroni će odmah nestati reagirajući s elektronima , oslobađajući energiju u obliku gama-čestica . Neutrini koji pobegnu odmah , odnose i deo energije . Izotopi ugljenika , azota i kiseonika služe kao katalizatori za veliki broj procesa. -{ CNO I }- niz Glavna reakcija kod -{ CNO }- niza je : -{ 612C -> -> -> -> -> -> }- - { 612C + -> + y +95 MeV 713N -> + e+ + ve +22 MeV 613C + -> + y +54 MeV 714N + -> + y +35 MeV 815O -> + e+ + ve +75 MeV 715N + -> +e +96 MeV }- gde se jezgro ugljenika-12 koje se koristi u prvoj reakciji , obnavlja u zadnjoj reakciji. -{ CNO II }- niz To je jako mali put reakcije koji se dešava u Sunčevom jezgru , samo oko04% , i konačna reakcija ne stvara ugljenik-12 i alfa-čestice , već se stvara kiseonik-16 i foton : -{ 715N -> -> -> -> -> -> }- - { 715N + -> + y +13 MeV 816O + -> + y +60 MeV 917F -> + e+ + ve +76 MeV 817O + -> +e +19 MeV 714N + -> + y +35 MeV 815O -> + e+ + ve +75 MeV }- Kao što ugljenik , azot i kiseonik su uključeni u glavni put , ovde se pojavljuje fluor , na sporednom putu i služi samo kao katalizator , ne skupljajući se u zvezda. -{ OF }- niz Ovaj put je značajan samo za masivne zvezde . Reakcija počinje kada CNO II niz stvara : -{ 817O -> -> -> -> -> -> }- - { 817O + -> + y +61 MeV 918F -> + e+ + ve +656 MeV 818O + -> + y +994 MeV 919F + -> +e +114 MeV 816O + -> + y +60 MeV 917F -> + e+ + ve +76 MeV }- Treba primetiti da svi ciklusi daju iste rezultate : -{ 4 x ->e +x e+ +x ve +x y +8 MeV }- Upotreba u astronomiji Kod zvezdane evolucije udeo pojedinih jezgri ugljenika , azota i kiseonika se menja . Kada je ta vrsta nuklearne fuzije u ravnoteži , udeo ugljenika-12 / ugljenika-13 je5 , a azot-14 postaje najzastupljeniji s obzirom na početne uslove . Za vreme zvezdane evolucije , konvektivno mešanje donosi material iz -{ CNO }- niza prema površini , menjajući sastav zvezde . Kod crvenog diva je primećen manji udeo ugljenika-12 / ugljenika-13 i ugljenika-12 / azot-14 u odnosu na glavni niz zvezda . Prisustvo ugljenika , azota i kiseonika je primećeno u spoljašnjim delovima zvezda koje imaju domasa Sunca . Reference Астрономија Сунце