Казимир II Пјаст
Казимир II Пјаст, са надимком "Праведни" (пољски: Kazimierz II Sprawiedliwy; 1138—5. мај 1194) је био малопољски војвода (1166-1173), и Сандомјежа (после 1173). Био је велики кнез Пољске од 1177. године до своје смрти.

Биографија 

Био је млађи син Болеслава III Кривоустог и Саломе од Берга. Његов отац поделио је земљу својим синовима. У време очеве смрти, Казимир је имао само две године, тако да није могао добити наследство. Заједно са сестром Агнесом боравио је на двору своје мајке Саломе. Након мајчине смрти и смрти сестре Агнесе, живео је под покровитељством старијег брата Болеслава IV. Године 1154. био је довољно стар да преузме наслеђе. Његов брат борио се против немачког цара Фридриха Барбаросе. У рату је поражен те је морао послати Казимира у Немачку као таоца. Датум Казимировог повратка није познат, али је 1161. године био у домовини. Поново је овладао територијама које је држао пре 1157. године, када је одведен у заробљеништво. Казимиров брат Хенрик Сандомјешки погинуо је у Пруском крсташком рату 1166. године. Као наследника је у тестаменту навео брата Казимира. Међутим, томе се успротивио Болеслав те је Хенрикова земља подељена на три дела. Највећи део добили су Болеслав и Мјешко, док је Казимиру припао мањи део. Мјешко се 1172. године побунио против Болеслава и позвао је Казимира да му помогне. Казимир је одбио. Болеслав је умро 1173. године, и Мјешко, као најстарији, преузима власт над Пољском. Одузео је Казимиру остатак области које је добио од Хенрика. Против Мјешкове владавине је 1177. године подигнут устанак у коме је учествовао и Казимир. У устанку, Казимир је проширио своју област на Шлезију, Мазовију, Кујавско и Велику Пољску. Мјешко је морао побећи из земље, али је деловао из емиграције, покушавајући да се врати на власт. Казимир је сазвао сабор у Ленчици како би озаконио свој долазак на власт. Сабор је изабрао Казимира за владара Пољске. Папа Александар III осудио је одлуке сабора 1180. године. Казимир је активно учествовао у борбама галицијских кнежева. Умро је на повратку из једног од тих похода 1194. године.

Потомство 
Казимир је био ожењен Јеленом од Знојма (око 1140/2. - око 1202/6.), ћерком Конрада II од Знојма и Марије Вукановић Пшемисл. Имали су седморо деце:
 Ћерка (Марија?, Анастасија?; 1162/7 - 1194), удата за Всеволода IV Кијевског.
 Казимир (1162 - 2. фебруар или 1. март 1167), добио име по оцу.
 Болеслав (око 1168/71—16. април 1182/3.), погинуо приликом пада са дрвета.
 Одон (1169/84.)
 Аделаида Пољска (око 1177/84—8. децембар 1211)
 Лешек I Бели (око 1184/5—24. новембар 1227)
 Конрад (око 1187/8 - 31. август 1247)

Породично стабло

Напомене

Извори 
 Lewicki, «Wstąpenie na tron polski Kazimierza Jag.» (XX т. «Rozpraw hist.»; изд. Краковской акад.);
 Papée, «Przełom w stosunkach miejskich za K.-Jag.»;
 Papée, «Polityka polska w czasie upadku Jerzego z Podjebradu 1466—71» (VIII т. «Rozpraw hist.»).

Рођени 1138.
Умрли 1194.
Пјастови
Пољски владари
Казимир II Пјаст , са надимком " Праведни " ( пољски : Kazimierz II Sprawiedliwy ; 5. мајје био малопољски војвода и Сандомјежа ( после Био је велики кнез Пољске од године до своје смрти . Биографија Био је млађи син Болеслава III Кривоустог и Саломе од Берга . Његов отац поделио је земљу својим синовима . У време очеве смрти , Казимир је имао само две године , тако да није могао добити наследство . Заједно са сестром Агнесом боравио је на двору своје мајке Саломе . Након мајчине смрти и смрти сестре Агнесе , живео је под покровитељством старијег брата Болеслава IV . Године био је довољно стар да преузме наслеђе . Његов брат борио се против немачког цара Фридриха Барбаросе . У рату је поражен те је морао послати Казимира у Немачку као таоца . Датум Казимировог повратка није познат , али је године био у домовини . Поново је овладао територијама које је држао пре године , када је одведен у заробљеништво . Казимиров брат Хенрик Сандомјешки погинуо је у Пруском крсташком рату године . Као наследника је у тестаменту навео брата Казимира . Међутим , томе се успротивио Болеслав те је Хенрикова земља подељена на три дела . Највећи део добили су Болеслав и Мјешко , док је Казимиру припао мањи део . Мјешко се године побунио против Болеслава и позвао је Казимира да му помогне . Казимир је одбио . Болеслав је умро године , и Мјешко , као најстарији , преузима власт над Пољском . Одузео је Казимиру остатак области које је добио од Хенрика . Против Мјешкове владавине је године подигнут устанак у коме је учествовао и Казимир . У устанку , Казимир је проширио своју област на Шлезију , Мазовију , Кујавско и Велику Пољску . Мјешко је морао побећи из земље , али је деловао из емиграције , покушавајући да се врати на власт . Казимир је сазвао сабор у Ленчици како би озаконио свој долазак на власт . Сабор је изабрао Казимира за владара Пољске . Папа Александар III осудио је одлуке сабора године . Казимир је активно учествовао у борбама галицијских кнежева . Умро је на повратку из једног од тих похода године . Потомство Казимир је био ожењен Јеленом од Знојма ( око2. - око6 . ) , ћерком Конрада II од Знојма и Марије Вукановић Пшемисл . Имали су седморо деце : Ћерка ( Марија ? , Анастасија? ;7 - удата за Всеволода IV Кијевског . Казимир- фебруар или март добио име по оцу . Болеслав ( око71—16. април3 . ) , погинуо приликом пада са дрвета . Одон84 . ) Аделаида Пољска ( око84—8. децембар Лешек I Бели ( око5—24. новембар Конрад ( око8 - август Породично стабло Напомене Извори Lewicki , « Wstąpenie na tron polski Kazimierza Jag . » ( XX т . « Rozpraw hist . » ; изд . Краковской акад . ) ; Papée , « Przełom w stosunkach miejskich za K.-Jag . » ; Papée , « Polityka polska w czasie upadku Jerzego z Podjebradu71 » ( VIII т . « Rozpraw hist . » ) . Рођени Умрли Пјастови Пољски владари