Ирина Антанасијевић
Ирина Антанасијевић (Северодоњецк, СССР, 27. јун 1965) руски је и српски филолог, књижевни критичар, преводилац. Доктор филолошких наука од 2002. и професор од 2004. године. Почасни доктор Тјумењског универзитета. Научна интересовања: фолклор и постфолклор, визуелна књижевност и визуелни текст, поетика стрипа, илустрација, књижевност за децу, историја руске емиграције.

Биографија 
Рођена у граду Северодоњецк, Луганска област, Украјинска ССР, СССР. По доласку у Југославију живела је у Сплиту, а од 1991. до 1999. у Приштини. Радила је као лектор, а затим асистент за руску књижевност на Филолошком факултету Универзитета у Приштини. Тезу „Пејзаж у руском и српском епском“ одбранила током бомбардовања Југославије, 1999. године.

Напустила Приштину након потписивања Кумановског споразума (јун 1999) и преселила се у Ниш. Радила је као професор руске књижевности на Филозофском факултету у Нишу, а наставила да ради на Филозофском факултету Универзитета у Приштини (са седиштем у Косовској Митровици). Године 2002. одбранила докторску тезу „Поетика тужбалице“. Иницијатор отварања Одељења за славистику са балканистиком на Филолошком факултету у Нишу (од 2002. године Одељење за руски језик и књижевност).

Професор руске књижевности на Филолошком факултету Универзитета у Београду. Члан Уређивачког Одбора часописа Градина до 2009. Члан Уређивачког Одбора часописа Facta universitatis до 2010. Члан Уређивачког Одбора часописа Славистика. Члан Уређивачког Одбора часописа Научный результат, Серия Социальные и гуманитарные исследования.

Библиографија 
Монографије
 Пејзаж у руској и српској народној епици, Просвета, Ниш.  126 с.
 Поетика руских тужбалица, Ниш, Просвета.  210 с.
 Фольклор и авангард: символы и явления, Ниш, Градац: Despot Book.  253 стр.
 Русский комикс Королевства Югославия, Нови Сад, Комико.  340 стр.
 Русская классика в картинках, Белград: Филологический факультет Белградского университета, 2015 (Белград : Белпак), Библиотека Язык и литература. Серия Русская эмиграция в Белграде ; кн. 

Речници
 Лексикон општих речи и израза, Будва, Кућа књиге. 753 с.
 Речник руско-српски српско-руски, Будва, Кућа књиге.  832 с.
 Разговорник руско-српски српско-руски, Будва, Кућа књиге. 192 с.

Уџбеници и приручници
 Руски језик за студенте биологије и екологије, Ниш — Српско Сарајево. 190 с.
 Руски језик за студенте физике, Ниш — Српско Сарајево, 2001, UDK: 808. 2:53(075. 8), 185 с.

Признања 
 Звање Госпа од духа и хумора (Гашин сабор, 2018), додељују Центар за уметност стрипа Београд при Удружењу стрипских уметника Србије и Дечји културни центар Београд
 Медаља Пушкина (Руска Федерација, 2021) – за велики допринос промоцији руског језика и руске културе у Србији.

Референце

Спољашње везе 
 Ирина Антанасијевић, био-библиографија, Пројекат Растко - Русија, електронска боиблиотека руско-српских културних веза
 „Ирина Антанасијевић: У Србији је право задовољство бити Рус“, разговарала Рина Бикова, Руска реч, 23. јануар 2017. 
 Лична страна на Академија.еду

Рођени 1965.
Руски филолози
Српски филолози
Професори београдског универзитета
Српски професори
Српски преводиоци
Руски преводиоци
Руси у Србији
Слависти
Ирина Антанасијевић ( Северодоњецк , СССР , јунруски је и српски филолог , књижевни критичар , преводилац . Доктор филолошких наука од и професор од године . Почасни доктор Тјумењског универзитета . Научна интересовања : фолклор и постфолклор , визуелна књижевност и визуелни текст , поетика стрипа , илустрација , књижевност за децу , историја руске емиграције . Биографија Рођена у граду Северодоњецк , Луганска област , Украјинска ССР , СССР . По доласку у Југославију живела је у Сплиту , а од до у Приштини . Радила је као лектор , а затим асистент за руску књижевност на Филолошком факултету Универзитета у Приштини . Тезу „ Пејзаж у руском и српском епском “ одбранила током бомбардовања Југославије , године . Напустила Приштину након потписивања Кумановског споразума ( јуни преселила се у Ниш . Радила је као професор руске књижевности на Филозофском факултету у Нишу , а наставила да ради на Филозофском факултету Универзитета у Приштини ( са седиштем у Косовској Митровици ) . Године одбранила докторску тезу „ Поетика тужбалице “ . Иницијатор отварања Одељења за славистику са балканистиком на Филолошком факултету у Нишу ( од године Одељење за руски језик и књижевност ) . Професор руске књижевности на Филолошком факултету Универзитета у Београду . Члан Уређивачког Одбора часописа Градина до Члан Уређивачког Одбора часописа Facta universitatis до Члан Уређивачког Одбора часописа Славистика . Члан Уређивачког Одбора часописа Научный результат , Серия Социальные и гуманитарные исследования . Библиографија Монографије Пејзаж у руској и српској народној епици , Просвета , Ниш. с . Поетика руских тужбалица , Ниш , Просвета. с . Фольклор и авангард : символы и явления , Ниш , Градац : Despot Book. стр . Русский комикс Королевства Югославия , Нови Сад , Комико. стр . Русская классика в картинках , Белград : Филологический факультет Белградского университета ,( Белград \ : Белпак ) , Библиотека Язык и литература . Серия Русская эмиграция в Белграде ; кн . Речници Лексикон општих речи и израза , Будва , Кућа књиге.с . Речник руско-српски српско-руски , Будва , Кућа књиге. с . Разговорник руско-српски српско-руски , Будва , Кућа књиге.с . Уџбеници и приручници Руски језик за студенте биологије и екологије , Ниш — Српско Сарајево.с . Руски језик за студенте физике , Ниш — Српско Сарајево , UDK:53( 075.с . Признања Звање Госпа од духа и хумора ( Гашин сабор , додељују Центар за уметност стрипа Београд при Удружењу стрипских уметника Србије и Дечји културни центар Београд Медаља Пушкина ( Руска Федерација ,– за велики допринос промоцији руског језика и руске културе у Србији . Референце Спољашње везе Ирина Антанасијевић , био-библиографија , Пројекат Растко - Русија , електронска боиблиотека руско-српских културних веза „ Ирина Антанасијевић : У Србији је право задовољство бити Рус “ , разговарала Рина Бикова , Руска реч , јануар Лична страна на Академија.еду Рођени Руски филолози Српски филолози Професори београдског универзитета Српски професори Српски преводиоци Руски преводиоци Руси у Србији Слависти