Епилог албанске голготе
Епилог албанске голготе је на основу расположивих историјских података, приказ броја умрлих, погинулих несталих и спашених припадника српске војске и избеглог становништва у Великом рату и од почетка Првог светског рата до краја највећег егзодуса српског народа у његовој историји - албанске голготе. А епилог албанске голготе био је стравичан. Само од септембра 1915 до марта 1916. године, када је окончана албанска голгота било је 144.098 погинулих и умрлих.

Укупан број мобилисаних Срба и добровољаца на почетку Великог рата 
Краљевина Србија са 4,5 милиона становника до септембра 1915. године мобилисала је 714.343 војника и официра. Црпећи последње људске резерве у егзилу, 1916—1918, број мобилисаних се повећао на 737.000 (остатак регрута који су преживели албанску голготу, нови регрути међу избеглим народом, добровољци из Русије и прекоморских земаља), или 24% становништва.

Војни и цивилни губици

Војни губици 
Војни губици које је Краљевина Србија поднела, износе укупно: 402.435. Након рата пописано је 114.000 ратних војних инвалида.

Војнички губици српске војске од почетка Великог рата до окончања албанске голготе 
Војнички губици које је Србија поднела од почетка рата до завршетка албанске голготе, по година били су следећи:
 1914. – 69.022 погинулих и умрлих 
 1915. (до септембра) – 56.842 погинулих и умрлих 
 1915. (од септембра 1915 до марта 1916) – 144.098 погинулих и умрлих

Губици српског војног санитета 
Пратећи ратни напор Краљевине Србије њен санитет, војни и грађански, поднео је велике жртве, које приказане у бројкама изгледају овако:
 погинулих и умрлих лекара – 122 (3+119)
 умрлих стоматолога – 1
 умрлих лекара странаца у српској војсци – 25
 умрлих студената медицине – 20
 умрлих старијих доктораната – 4
 умрлих заробљених лекара на раду у српским војним болницама – 11

Цивилни губици 
Губици стараца жена и деце нису били ништа мањи од војних. Према службеним подацима које је државна делегација поднела на Конференцији мира у Паризу 1919. године, од болести и глади у земљи и у интернацији, умрло је или убијено у окупаторским акцијама укупно 845.000 деце, жена и старијих лица.

Четрдесет хиљада регрута – мученика у гротлу албанске голготе 

Потресна прича српског писца Бранислава Нушића о страдању младих и за рат неискусних регрута у албанској голготи:

Укупан број Срба и добровољаца спашених после албанске голготе 

Из Драча, Валоне до Бизерте, Крфа, Солуна, према подацима француске мисије, која је руководила транспортом српске војске и податке прикупљала на лицу места:
 Са обала Албаније од 7. јануара до 19. фебруара превезено је бродовима укупно 154.454 војника. Од тога на Крф 138.691 војника и цивила, у Бизерту око 10.763 војника, на Корзику 3.000, и у Француску 2.000. 
 Овом броју треба додати и део трупа (одред пуковника Васића) који се маршујући кроз Македонију пробио у Солун са 3.631 војником.
  У Албанији су привремено остали само делови неких јединица српске војске у селу Дризиша на Војуша ради чувања и исхране стоке и комплетна Коњичка дивизија, којој су савезници још 19. јануара обуставили сваки покрет на реци Војуша, са 1.500 људи и 16.500 коња. Ове јединице су постепено пребациване из Албаније до 5. априла, када је Албанију напустила и Комисија за укрцавање у Валони.

Кад саберемо наведене податке долазимо до тога да је Српска војска, након албанске голготе успела да сачува и на простор ван борбених дејстава доведе контингент од 159.585 војника.

Извори

Спољашње везе 
 Ране које боле читав век („Вечерње новости“, 12. јун 2015)
 Марш смрти дуж албанске обале Јадранског мора (Политика 8. јануар 2016) 
 Српски војни санитет на почетку рата и у великим биткама 1914. године — www.rastko.rs

Србија у Првом светском рату
Историја српске медицине
Српски санитет у Првом светском рату
Епилог албанске голготе је на основу расположивих историјских података , приказ броја умрлих , погинулих несталих и спашених припадника српске војске и избеглог становништва у Великом рату и од почетка Првог светског рата до краја највећег егзодуса српског народа у његовој историји - албанске голготе . А епилог албанске голготе био је стравичан . Само од септембрадо марта године , када је окончана албанска голгота било је098 погинулих и умрлих . Укупан број мобилисаних Срба и добровољаца на почетку Великог рата Краљевина Србија са5 милиона становника до септембра године мобилисала је343 војника и официра . Црпећи последње људске резерве у егзилу ,1918 , број мобилисаних се повећао на000 ( остатак регрута који су преживели албанску голготу , нови регрути међу избеглим народом , добровољци из Русије и прекоморских земаља ) , или становништва . Војни и цивилни губици Војни губици Војни губици које је Краљевина Србија поднела , износе укупно:435 . Након рата пописано је000 ратних војних инвалида . Војнички губици српске војске од почетка Великог рата до окончања албанске голготе Војнички губици које је Србија поднела од почетка рата до завршетка албанске голготе , по година били су следећи : –022 погинулих и умрлих ( до септембра ) –842 погинулих и умрлих ( од септембрадо марта–098 погинулих и умрлих Губици српског војног санитета Пратећи ратни напор Краљевине Србије њен санитет , војни и грађански , поднео је велике жртве , које приказане у бројкама изгледају овако : погинулих и умрлих лекара –( 3+119 ) умрлих стоматолога – 1 умрлих лекара странаца у српској војсци – умрлих студената медицине – умрлих старијих доктораната – 4 умрлих заробљених лекара на раду у српским војним болницама – Цивилни губици Губици стараца жена и деце нису били ништа мањи од војних . Према службеним подацима које је државна делегација поднела на Конференцији мира у Паризу године , од болести и глади у земљи и у интернацији , умрло је или убијено у окупаторским акцијама укупно000 деце , жена и старијих лица . Четрдесет хиљада регрута – мученика у гротлу албанске голготе Потресна прича српског писца Бранислава Нушића о страдању младих и за рат неискусних регрута у албанској голготи : Укупан број Срба и добровољаца спашених после албанске голготе Из Драча , Валоне до Бизерте , Крфа , Солуна , према подацима француске мисије , која је руководила транспортом српске војске и податке прикупљала на лицу места : Са обала Албаније од јануара до фебруара превезено је бродовима укупно454 војника . Од тога на Крф691 војника и цивила , у Бизерту око763 војника , на Корзику000 , и у Француску000 . Овом броју треба додати и део трупа ( одред пуковника Васића ) који се маршујући кроз Македонију пробио у Солун са631 војником . У Албанији су привремено остали само делови неких јединица српске војске у селу Дризиша на Војуша ради чувања и исхране стоке и комплетна Коњичка дивизија , којој су савезници још јануара обуставили сваки покрет на реци Војуша , са500 људи и500 коња . Ове јединице су постепено пребациване из Албаније до априла , када је Албанију напустила и Комисија за укрцавање у Валони . Кад саберемо наведене податке долазимо до тога да је Српска војска , након албанске голготе успела да сачува и на простор ван борбених дејстава доведе контингент од585 војника . Извори Спољашње везе Ране које боле читав век ( „ Вечерње новости “ , јун Марш смрти дуж албанске обале Јадранског мора ( Политика јануар Српски војни санитет на почетку рата и у великим биткама године — www.rastko.rs Србија у Првом светском рату Историја српске медицине Српски санитет у Првом светском рату