Abu Džafer al-Hazin
Abu Džafar al-Hazin (persijski:أبو جعفر محمد بن الحسين الخازن الخراساني) bio je persijski astronom i matematičar iz Horasana. Živeo je od 900 do 971. godine. U prvoj polovini X veka živeo je u gradu Reju. Radio je na polju astronomije i teorije brojeva. Slavu je uglavnom stekao zbog uspeha u konstrukciji i upotrebi astronomskih i opservatorijskih instrumenata.

Hazin je bio jedan od učenjaka dovedenih u Raj od strane  Adududaule Dejlamija, bujidskog vladara (vl. 949—983). Godine 959/960. je služio kao vezir Raja.

Dela 
Al-Hazin je napisao knjigu pod nazivom Zij al-Safa'ih (Tablice diskova astrolaba) koje su naslednici proglasili najboljim delom na svom polju, i često ga koristili kao referencu. U njemu su opisani brojni astronomski instrumenti kao astrolab. 

Takođe je napisao komentar na Ptolomejevu Almagestu u kome je naveo solarni model različit od Ptolomejovog.

Njegova najvažnija matematička dela su:
 Tafsiru sadr al-makala al-ašira min kitabi Uklidus [Komentar početnog dela desetog eseja iz Euklidove knjige];
 Risalatun fi al-burhan ala annahu la jumkinu an jakuna zil'a 'adadajn murabba'ajn jakunu mađmu'uhuma murabba'an fardajn bal jakunan zauđajn au ahaduhuma zauđun va al-akharu fardun;
 Risalatun fi inša' al-musallast al-ka'ima az-zavaja al-mantika al-azla' va fi istihradži hattajn bajna hattajn mutavalija mutanasiba min tarik al-hindusa as-sabita;
 Burhanu šekl as-sabi' min kitabi Beni Musa [Argument u korist sedme figure iz knjige Banu Musa];
 Islahu kitab al-Mahrurat [Korekcija Odnosa preseka].
Neka njegova dela su u velikoj meri uništena usled raznih društvenopolitičkih nemira.

Izvori

Literatura 
 Velajati, Ali Akbar (2016), Istorija kulture i civilizacije islama i Irana, preveo Muamer Halilović, Beograd, Centar za religijske nauke „Kom”, стр. 224.

Рођени 900.
Умрли 971.
Персијски математичари
Персијски астрономи
Abu Džafar al-Hazin ( persijski:أبو جعفر محمد بن الحسين الخازن الخراساني ) bio je persijski astronom i matematičar iz Horasana . Živeo je oddo godine . U prvoj polovini X veka živeo je u gradu Reju . Radio je na polju astronomije i teorije brojeva . Slavu je uglavnom stekao zbog uspeha u konstrukciji i upotrebi astronomskih i opservatorijskih instrumenata . Hazin je bio jedan od učenjaka dovedenih u Raj od strane Adududaule Dejlamija , bujidskog vladara ( vl.983 ) . Godine960. je služio kao vezir Raja . Dela Al-Hazin je napisao knjigu pod nazivom Zij al-Safa' ih ( Tablice diskova astrolaba ) koje su naslednici proglasili najboljim delom na svom polju , i često ga koristili kao referencu . U njemu su opisani brojni astronomski instrumenti kao astrolab . Takođe je napisao komentar na Ptolomejevu Almagestu u kome je naveo solarni model različit od Ptolomejovog . Njegova najvažnija matematička dela su : Tafsiru sadr al-makala al-ašira min kitabi Uklidus [ Komentar početnog dela desetog eseja iz Euklidove knjige ] ; Risalatun fi al-burhan ala annahu la jumkinu an jakuna zil'a ' adadajn murabba' ajn jakunu mađmu' uhuma murabba' an fardajn bal jakunan zauđajn au ahaduhuma zauđun va al-akharu fardun ; Risalatun fi inša ' al-musallast al-ka' ima az-zavaja al-mantika al-azla ' va fi istihradži hattajn bajna hattajn mutavalija mutanasiba min tarik al-hindusa as-sabita ; Burhanu šekl as-sabi ' min kitabi Beni Musa [ Argument u korist sedme figure iz knjige Banu Musa ] ; Islahu kitab al-Mahrurat [ Korekcija Odnosa preseka ] . Neka njegova dela su u velikoj meri uništena usled raznih društvenopolitičkih nemira . Izvori Literatura Velajati , Ali Akbar Istorija kulture i civilizacije islama i Irana , preveo Muamer Halilović , Beograd , Centar za religijske nauke „ Kom ” , стр . Рођени Умрли Персијски математичари Персијски астрономи