Румуни у Републици Српској
{{Инфокутија етничка група
| име = Румуни у Републици Српској
| застава =   
| ширина_заставе = 
| опис_заставе = застава Румуна и грб Српске
| слика=
| популација = 62 (2013)
| регион1=Станари
| поп1='''| регион2=Добој
| поп2=16(2013)
| регион3=Бијељина
| поп3=8(2013)
| језици = Српски језикРумунски језик (224)| религија = ПравослављеСрпска православна црква
| група = ИталијаниКаравласи
}}Румуни у Републици Српској () су грађани румунског поријекла и румунске етничке припадности, који живе и раде на територији Републике Српске. Румуни представљају малобројну националну мањину на територији Републике Српске, иако је овај народ историјски дуго присутан на територији данашње Републике Српске, а њихов број је у различитим временским периодима варирао, постепено се смањујући. 

Данас је присуство румунске националне мањине најпримјетније на територији Општине Станари, гдје у насељеном мјесту Остружња Горња, од укупног броја становништва, Румуни чине значајан проценат, што потврђује и укључивање румунске заједнице у предизборну кампању предсједника Савеза националних мањина регије Добој Драгана Марковића током 2012. године.

Румуни су једна од седамнаест службених националних мањина у Републици Српској, а њихове интересе заступају представници и делегати у Вијећу народа Републике Српске, Савјету националних мањина и Савезу националних мањина. Делегати из Вијећа народа се распоређују у радна тијела, Савјет националних мањина бира предсједника, потпредсједника и секретара, док Савез националних мањина бира предсједника, потпредсједника и Координационо тијело, које 2016. године замјењује Управни одбор. Румуни нису учествовали у оснивању Савеза националних мањина, а до сада нису имали делегате у сазивима Вијећа народа, Савеза националних мањина и Савјета националних мањина.

 Историјат 
О доласку Румуна у крајеве данашње Републике Српске, као и комплетног подручја бивше Југославије постоје различите и противрјечне теорије. Њихова противрјечност се огледа у односу на два кључна питања, на питање историјског поријекла Румуна и друго, на сличности односно разлике између Румуна и Влаха. Историјска је чињеница да Румуни вијековима живе на Балканском полуострву, па тако и на подручју Републике Српске. Румуни припадају групи становника Балкана који су се вијековима бавили номадским сточарством, па су некада на подручју данашње Републике Српске живјели у много већем броју него што је то данас. 

Од времена турске окупације српске Краљевине Босне 1463. године Румуни су се испред освајача повлачили према Панонији. Број припадника румунске националне заједнице у овим крајевима од тог периода увијек је био симболичан. У периоду након Другог свјетског рата био је евидентован постепени раст броја припадника румунске националне заједнице на подручју цијеле Босне и Херцеговине. 

Током Одбрамбено-отаџбинског рата, одређен број Румуна се борио у Редовима Војске Републике Српске.

Данас је постојање румунске националне заједнице активно једино у добојској регији, а према локалним изворима, највише Румуна живи у селу Остружња Горња, која данас административно припада Општини Станари. До формирања Општине Станари, ово насеље је припадало Граду Добоју. Према подацима Удружења Румуна из тог мјеста, у Остружњи Горњој живе 53 породице са око 350 чланова, који се сматрају припадницима румунског народа.      

 Религија 

Румуни у Републици Српској, као и већина њихових сународника, у матичној земљи, као и широм свијета су православне вјероисповијести, док је мањи број католичке вјероисповијести.

 Култура 
Припадници румунске националне мањине у Републици Српској, труде се да кроз своје активности задрже традиционални начин живота, обичаје и кухињу као у матичној земљи. 

 Удружења 
У Републици Српској, постоји једно удружење, које окупља припаднике румунске заједнице. То је Удружење Румуна „Остружња” у Остружњи Горњој, која припада Општини Станари. У насељу Остружња Горња током мјесеца јуна 2019. одржан је састанак удружења Румуна, на којем је разговарано о протеклим активностима и планираним активностима у 2020. години. Посебан акценат је стављен на активности око увођења посебне ставке у буџету општине Станари за помоћ националним мањинама.

 Распрострањеност 
Припадницима румунске националне мањине у Републици Српској сматрају се грађани који имају румунско етничко поријекло и који се тако осјећају, који познају румунски језик, кухињу и обичаје. 

По попису становништва 2013. у Босни и Херцеговини, а према подацима које је издао Републички завод за статистику, и који су једини валидни за Републику Српску, у Републици Српској је живјело 62 Румуна. Румуни настањују сљедеће општине и градове:
{| border="1" cellpadding="7" style="width: 25%; background: #f9f9f9; border: 1px #AAA solid; border-collapse: collapse; font-size: 85%; float: center;"
|- style="background: #E9E9E9"
|colspan ="7" style="background: bgcolor="#F28500" | Румуни, по општинама и градовима, према попису становништва 2013. у Републици Српској|-
|style="background: bgcolor="#F5DEB3" | јединица локалне самоуправе
|style="background: bgcolor="#FFFF00" | укупно 
|-
| rowspan="1" style="background: #E9E9E9;" | укупно| style="background: bgcolor="#FFFF00" | 62|-
| rowspan="1" | Бања Лука
|5
|-
| rowspan="1" | Бијељина
| 8
|-
| rowspan="1" | Брод
| 4
|-
| rowspan="1" | Брчко 
| 5
|-
| rowspan="1" | Власеница
| 4
|-
| rowspan="1" | Градишка
| 1
|-
| rowspan="1" | Добој
| 16
|-
| rowspan="1" | Доњи Жабар
| 1
|-
| rowspan="1" | Источно Сарајево
 Пале
| 1
1
|-
| rowspan="1" | Козарска Дубица
| 1
|-
| rowspan="1" | Лакташи
| 4
|-
| rowspan="1" | Лопаре
| 2
|-
| rowspan="1" | Љубиње
| 1
|-
| rowspan="1" | Приједор
| 2
|-
| rowspan="1" | Србац
| 5
|-
| rowspan="1" | Теслић
| 1
|-
| rowspan="1" | Требиње
| 3
|-
| rowspan="1" | Угљевик
| 1
|-
| rowspan="1" | Шамац
| 1
|-
| rowspan="1" | Шековићи
| 1
|}

 Значајне личности 
 Силвија Вујовић, члан Савјета националних мањина БиХ, из Републике Српске у другом и трећем сазиву.
 Адријан Дима, добровољац у редовима Војске Републике Српске, који је у Румунији служио у специјалним јединицама. Од 1993. године ратовао је у Републици Српској Крајини, а крајем 1994.долази у састав одреда „Бели вукови” Сарајевско романијског корпуса. Погинуо је у борби на планинском масиву Трескавица 3. маја 1995. године.
 Станко Маринковић''', први предсједник Удружења Румуна „Остружња” из насеља Остружња Горња, код Станара.

Види још 

 Румуни
 Румуни у Србији
 Срби у Румунији
 Мањински језици у Републици Српској
 Остружња Горња

Напомене

Референце

Литература

Спољашње везе 

Етничке групе Републике Српске
Румуни
Румунска дијаспора
{ { Инфокутија етничка група | име = Румуни у Републици Српској | застава = | ширина_заставе = | опис_заставе = застава Румуна и грб Српске | слика= | популација =( 2013 ) | регион1=Станари | поп1='''| регион2=Добој | поп2=16( 2013 ) | регион3=Бијељина | поп3=8( 2013 ) | језици = Српски језикРумунски језик религија = ПравослављеСрпска православна црква | група = ИталијаниКаравласи } } Румуни у Републици Српској ( ) су грађани румунског поријекла и румунске етничке припадности , који живе и раде на територији Републике Српске . Румуни представљају малобројну националну мањину на територији Републике Српске , иако је овај народ историјски дуго присутан на територији данашње Републике Српске , а њихов број је у различитим временским периодима варирао , постепено се смањујући . Данас је присуство румунске националне мањине најпримјетније на територији Општине Станари , гдје у насељеном мјесту Остружња Горња , од укупног броја становништва , Румуни чине значајан проценат , што потврђује и укључивање румунске заједнице у предизборну кампању предсједника Савеза националних мањина регије Добој Драгана Марковића током године . Румуни су једна од седамнаест службених националних мањина у Републици Српској , а њихове интересе заступају представници и делегати у Вијећу народа Републике Српске , Савјету националних мањина и Савезу националних мањина . Делегати из Вијећа народа се распоређују у радна тијела , Савјет националних мањина бира предсједника , потпредсједника и секретара , док Савез националних мањина бира предсједника , потпредсједника и Координационо тијело , које године замјењује Управни одбор . Румуни нису учествовали у оснивању Савеза националних мањина , а до сада нису имали делегате у сазивима Вијећа народа , Савеза националних мањина и Савјета националних мањина . Историјат О доласку Румуна у крајеве данашње Републике Српске , као и комплетног подручја бивше Југославије постоје различите и противрјечне теорије . Њихова противрјечност се огледа у односу на два кључна питања , на питање историјског поријекла Румуна и друго , на сличности односно разлике између Румуна и Влаха . Историјска је чињеница да Румуни вијековима живе на Балканском полуострву , па тако и на подручју Републике Српске . Румуни припадају групи становника Балкана који су се вијековима бавили номадским сточарством , па су некада на подручју данашње Републике Српске живјели у много већем броју него што је то данас . Од времена турске окупације српске Краљевине Босне године Румуни су се испред освајача повлачили према Панонији . Број припадника румунске националне заједнице у овим крајевима од тог периода увијек је био симболичан . У периоду након Другог свјетског рата био је евидентован постепени раст броја припадника румунске националне заједнице на подручју цијеле Босне и Херцеговине . Током Одбрамбено-отаџбинског рата , одређен број Румуна се борио у Редовима Војске Републике Српске . Данас је постојање румунске националне заједнице активно једино у добојској регији , а према локалним изворима , највише Румуна живи у селу Остружња Горња , која данас административно припада Општини Станари . До формирања Општине Станари , ово насеље је припадало Граду Добоју . Према подацима Удружења Румуна из тог мјеста , у Остружњи Горњој живепородице са окочланова , који се сматрају припадницима румунског народа . Религија Румуни у Републици Српској , као и већина њихових сународника , у матичној земљи , као и широм свијета су православне вјероисповијести , док је мањи број католичке вјероисповијести . Култура Припадници румунске националне мањине у Републици Српској , труде се да кроз своје активности задрже традиционални начин живота , обичаје и кухињу као у матичној земљи . Удружења У Републици Српској , постоји једно удружење , које окупља припаднике румунске заједнице . То је Удружење Румуна „ Остружња ” у Остружњи Горњој , која припада Општини Станари . У насељу Остружња Горња током мјесеца јуна одржан је састанак удружења Румуна , на којем је разговарано о протеклим активностима и планираним активностима у години . Посебан акценат је стављен на активности око увођења посебне ставке у буџету општине Станари за помоћ националним мањинама . Распрострањеност Припадницима румунске националне мањине у Републици Српској сматрају се грађани који имају румунско етничко поријекло и који се тако осјећају , који познају румунски језик , кухињу и обичаје . По попису становништва у Босни и Херцеговини , а према подацима које је издао Републички завод за статистику , и који су једини валидни за Републику Српску , у Републици Српској је живјелоРумуна . Румуни настањују сљедеће општине и градове : { | border=" 1 " cellpadding=" 7 " style=" width : ; background : #f9f9f9 ; border:x #AAA solid ; border-collapse : collapse ; font-size : ; float : center ; " |- style=" background : #E9E9E9 " |colspan =" 7 " style=" background : bgcolor= " #F28500 " | Румуни , по општинама и градовима , према попису становништва у Републици Српској|- |style=" background : bgcolor= " #F5DEB3 " | јединица локалне самоуправе |style=" background : bgcolor= " #FFFF00 " | укупно |- | rowspan=" 1 " style=" background : #E9E9E9 ; " | укупно| style=" background : bgcolor= " #FFFF00 " |- | rowspan=" 1 " | Бања Лука |5 |- | rowspan=" 1 " | Бијељина | 8 |- | rowspan=" 1 " | Брод | 4 |- | rowspan=" 1 " | Брчко | 5 |- | rowspan=" 1 " | Власеница | 4 |- | rowspan=" 1 " | Градишка | 1 |- | rowspan=" 1 " | Добој | |- | rowspan=" 1 " | Доњи Жабар | 1 |- | rowspan=" 1 " | Источно Сарајево Пале | 1 1 |- | rowspan=" 1 " | Козарска Дубица | 1 |- | rowspan=" 1 " | Лакташи | 4 |- | rowspan=" 1 " | Лопаре | 2 |- | rowspan=" 1 " | Љубиње | 1 |- | rowspan=" 1 " | Приједор | 2 |- | rowspan=" 1 " | Србац | 5 |- | rowspan=" 1 " | Теслић | 1 |- | rowspan=" 1 " | Требиње | 3 |- | rowspan=" 1 " | Угљевик | 1 |- | rowspan=" 1 " | Шамац | 1 |- | rowspan=" 1 " | Шековићи | 1 | } Значајне личности Силвија Вујовић , члан Савјета националних мањина БиХ , из Републике Српске у другом и трећем сазиву . Адријан Дима , добровољац у редовима Војске Републике Српске , који је у Румунији служио у специјалним јединицама . Од године ратовао је у Републици Српској Крајини , а крајемдолази у састав одреда „ Бели вукови ” Сарајевско романијског корпуса . Погинуо је у борби на планинском масиву Трескавица маја године . Станко Маринковић ' ' ' , први предсједник Удружења Румуна „ Остружња ” из насеља Остружња Горња , код Станара . Види још Румуни Румуни у Србији Срби у Румунији Мањински језици у Републици Српској Остружња Горња Напомене Референце Литература Спољашње везе Етничке групе Републике Српске Румуни Румунска дијаспора