Сколти
Сколти или Сколти Лапонци су лапонска група народа. Они тренутно живе око села Севетијарви, Кевајарви и Нелим у општини Инари, на пар места у Мурманској области и у селу Неиден у општини Сер Варангер. Сматрају се аутохтоним народом који живе у граничном појасу данашње Финске, Русије и Норвешке, тј. на Кољском полуострву и суседној Феноскандији. Део су културне групе источних Лапонаца и говоре сколтским језиком. Припадници су православне вере, док остали Лапонци и Финци припадају лутеранској цркви.

Историја 
Као последица мировног споразума између Русије и Финске (1920), сколтска домовина је била подељена на два дела. Западни део Петсамо је постао део Финске, а источни део је постао део Совјетског Савеза. Граница је постала претња идентитету Сколта, јер је због ње било тешко одржавати традицију узгоја ирваса, лова и риболова. Многи фински имигранти су се преселили у традиционалне сколтске територије после ове поделе. Године 1926. су једна четвртину популације области Петсамо чинили Сколти, а 1930. године је опало на шестину. 

После зимског рата (1939), Финска је изгубила део Рибачког полуострва, а потом, у настављеном рату (1941–1944), су изгубили и Петсамо. Као резултат, Сколти који су живели у Суоњелу and Пјатсокију су пребачени у Финску, где су сеуњелски Сколти населили села Севетијарви, Кевајарви дуж Раутујоки реке, а петсалмски Сколти се Мустола и Нелим.

Демографија 
Тренутна процена је да етничких Сколта има око 1.250, од чега око 400 говоре сколтско-лапонским језиком. Већина њих живи данас у Финској.

У Финској живи око 700, Русији 400, а у Норвешкој можда нешто више од 150.

Религија 
Свети Трифун Печенгски је покрстио Сколте у 16. веку и до данас је већина Сколта православе вероиспивести.

Референце

Спољашње везе 
 Музеј Сколта
 Култура Сколта преко границе

Лапонци
Етничке групе Финске
Етничке групе Норвешке
Етничке групе Русије
Аутохтони народи
Сколти или Сколти Лапонци су лапонска група народа . Они тренутно живе око села Севетијарви , Кевајарви и Нелим у општини Инари , на пар места у Мурманској области и у селу Неиден у општини Сер Варангер . Сматрају се аутохтоним народом који живе у граничном појасу данашње Финске , Русије и Норвешке , тј. на Кољском полуострву и суседној Феноскандији . Део су културне групе источних Лапонаца и говоре сколтским језиком . Припадници су православне вере , док остали Лапонци и Финци припадају лутеранској цркви . Историја Као последица мировног споразума између Русије и Финске сколтска домовина је била подељена на два дела . Западни део Петсамо је постао део Финске , а источни део је постао део Совјетског Савеза . Граница је постала претња идентитету Сколта , јер је због ње било тешко одржавати традицију узгоја ирваса , лова и риболова . Многи фински имигранти су се преселили у традиционалне сколтске територије после ове поделе . Године су једна четвртину популације области Петсамо чинили Сколти , а године је опало на шестину . После зимског рата Финска је изгубила део Рибачког полуострва , а потом , у настављеном рату1944 ) , су изгубили и Петсамо . Као резултат , Сколти који су живели у Суоњелу and Пјатсокију су пребачени у Финску , где су сеуњелски Сколти населили села Севетијарви , Кевајарви дуж Раутујоки реке , а петсалмски Сколти се Мустола и Нелим . Демографија Тренутна процена је да етничких Сколта има око250 , од чега окоговоре сколтско-лапонским језиком . Већина њих живи данас у Финској . У Финској живи око Русији а у Норвешкој можда нешто више од Религија Свети Трифун Печенгски је покрстио Сколте у веку и до данас је већина Сколта православе вероиспивести . Референце Спољашње везе Музеј Сколта Култура Сколта преко границе Лапонци Етничке групе Финске Етничке групе Норвешке Етничке групе Русије Аутохтони народи