Привреда Турске
Привреда Турске је под великим утицајем страног капитала, пре свега америчког, али и немачког и британског. Значајну улогу у привреди Турске има државни сектор (енергетика, железнички и ваздушни саобраћај, пошта, банке). У питању је аграрно-индустријска земља са развијеним рударством.

Индустријализација 
Темељи за стварање државног сектора били су постављени 1936. национализацијом највећег басена каменог угља Зонгулдак и свих железничких пруга (које су пре тога биле својина страног капитала) као и стављањем целокупне индустрије, рударске производње, саобраћајних средстава, савремених комуникација и свих шумских комплекса и јавних служби под државну контролу. 

Мада је индустријализација почела још између два светска рата, у послератном периоду економски развој врло много је био подређен војно-стратегијским интересима САД, а главни напори земље и њене радне снаге били су усресређени на изградњу многобројних ваздухопловно-ракетних база, ратних лука, стратегијских путева и других војних објеката НАТО-пакта и због тога је привреда била занемарена. 

Интезивна индустријализација настављена је тек од средине ’60-их година, током спровођења петогодишњих планова. У наредном периоду долази до презадужености у иностранству, инфлације и пораста незапослености.

Пољопривреда 
 обрадива површина 25,4 мил. ha (32,6% територије)

 воћњаци, виногради и маслињаци 3 мил. ha
 ливаде и пашњаци 9,6 мил. ha
 под шумом 20,2 мил. ha
 необрађено и непродуктивно 19,8 мил. ha

Сточарство је веома развијено, нарочито у планинским регионима: 
 овце 49,6 мил.,
 козе 18,9 мил.,( око 6 мил.ангорских)
 говеда 16 мил.,
 коњи 770 000

Индустрија 
Главне гране индустрије у турској су : 
 црна металургија(2,2 милиона тона сировог гвожђа, 2,6 мил. тона челика, металуршки кокс...)
 обојена металургија( алуминијум 74 000 тона, бакар 34 700 тона, олово 6 500 тона...)
 машинска (аутомобили, аутобуси, камиони, бродоградња, монтажа авиона...)
 електроиндустрија
 рафинерије ( 4 са укупним капацитетом 24 милиона тона нафте)

Саобраћај 
Главне луке у Турској су : Истанбул, Смирна(Измир), Самсун, Мерсин, Измит...

Већи аеродроми: Истанбул, Анкара, Смирна, Адана, Бурса и Самсун

Железница- 8 200 km пруге, друмски саобраћај- 232 000 km путева.

Туризам 

Туризам је у развоју, најпопуларнија туристичка дестинација у Турској јесте Истанбул. На годишњем нивоу у Турску стигне 1,5 милиона туриста, највише из Немачке, Грчке, САД, Француске, Аустрије и др.

Референце 

Турска
Привреда по државама
Привреда Турске је под великим утицајем страног капитала , пре свега америчког , али и немачког и британског . Значајну улогу у привреди Турске има државни сектор ( енергетика , железнички и ваздушни саобраћај , пошта , банке ) . У питању је аграрно-индустријска земља са развијеним рударством . Индустријализација Темељи за стварање државног сектора били су постављени национализацијом највећег басена каменог угља Зонгулдак и свих железничких пруга ( које су пре тога биле својина страног капитала ) као и стављањем целокупне индустрије , рударске производње , саобраћајних средстава , савремених комуникација и свих шумских комплекса и јавних служби под државну контролу . Мада је индустријализација почела још између два светска рата , у послератном периоду економски развој врло много је био подређен војно-стратегијским интересима САД , а главни напори земље и њене радне снаге били су усресређени на изградњу многобројних ваздухопловно-ракетних база , ратних лука , стратегијских путева и других војних објеката НАТО-пакта и због тога је привреда била занемарена . Интезивна индустријализација настављена је тек од средине ’ 60-их година , током спровођења петогодишњих планова . У наредном периоду долази до презадужености у иностранству , инфлације и пораста незапослености . Пољопривреда обрадива површина4 мил. ha6% територије ) воћњаци , виногради и маслињацимил. ha ливаде и пашњаци6 мил. ha под шумом2 мил. ha необрађено и непродуктивно8 мил. ha Сточарство је веома развијено , нарочито у планинским регионима : овце6 мил . , козе9 мил . , ( окомил.ангорских ) говедамил . , коњи000 Индустрија Главне гране индустрије у турској су \ : црна металургија( 2,2 милиона тона сировог гвожђа ,6 мил. тона челика , металуршки кокс . . . ) обојена металургија ( алуминијум000 тона , бакар700 тона , олово500 тона . . . ) машинска ( аутомобили , аутобуси , камиони , бродоградња , монтажа авиона . . . ) електроиндустрија рафинерије ( са укупним капацитетоммилиона тона нафте ) Саобраћај Главне луке у Турској су \ : Истанбул , Смирна( Измир ) , Самсун , Мерсин , Измит ... Већи аеродроми : Истанбул , Анкара , Смирна , Адана , Бурса и Самсун Железница-200 km пруге , друмски саобраћај-000 km путева . Туризам Туризам је у развоју , најпопуларнија туристичка дестинација у Турској јесте Истанбул . На годишњем нивоу у Турску стигне5 милиона туриста , највише из Немачке , Грчке , САД , Француске , Аустрије и др . Референце Турска Привреда по државама