Религија у Казахстану
Религија у Казахстану () је важан део казахстанскога друштва. Већина становника Казахстана су традиционално сунити школе ханифијскога мезхеба, укључујући етничке Казаке, који чине око 63,6% становништва, као и етничке Узбеке, Ујгуре и Татаре. Мање од 1% удела становништва су шиити и припадници школе шафијскога мезхеба (првенствено Чечени). Постоји укупно 2.300 џамија, и све су повезане с "духовним удружењем муслимана Казахстана", под водством врховног муфтије. Курбан-бајрам признат је као национални празник.

Мање од 25% становништва Казахстана чине припадници Руске православне цркве, традиционално укључујући етничке Русе, Украјинце и Белорусе. Друге хришћанске групе укључују римокатолике, протестанте (баптисти, презбитеријанци лутерани, пентекосталци, методисти, менонити и адвентисти), Јеховине сведоке и мормоне. Има укупно 265 православних цркви, 93 римокатоличке цркве и 543 протестантских цркви и молитвених кућа. Божић, према јулијанском календару, признаје се као национални празник у Казахстану.

Остале регистроване верске групе укључују јевреје, бахаисте, хиндуисте, Будисте, сцијентолошке цркве и цркву уједињења.

Земља је мултиетничка, с дугом традицијом толеранције и секуларизма. Совјетско доба је промовисало атеизам. Од независности, број џамија и цркви увелико је порастао. Међутим, становништво је понекад опрезно према мањинским верским групама и групама које проповедају. Најбоље су прихваћене традиционалне вере - ислам, руско православље, католицизам и јудаизам.

Галерија

Референце

Спољашње везе
Религија у Казахстану ( ) је важан део казахстанскога друштва . Већина становника Казахстана су традиционално сунити школе ханифијскога мезхеба , укључујући етничке Казаке , који чине око6% становништва , као и етничке Узбеке , Ујгуре и Татаре . Мање од удела становништва су шиити и припадници школе шафијскога мезхеба ( првенствено Чечени ) . Постоји укупно300 џамија , и све су повезане с " духовним удружењем муслимана Казахстана " , под водством врховног муфтије . Курбан-бајрам признат је као национални празник . Мање од становништва Казахстана чине припадници Руске православне цркве , традиционално укључујући етничке Русе , Украјинце и Белорусе . Друге хришћанске групе укључују римокатолике , протестанте ( баптисти , презбитеријанци лутерани , пентекосталци , методисти , менонити и адвентисти ) , Јеховине сведоке и мормоне . Има укупноправославних цркви,римокатоличке цркве ипротестантских цркви и молитвених кућа . Божић , према јулијанском календару , признаје се као национални празник у Казахстану . Остале регистроване верске групе укључују јевреје , бахаисте , хиндуисте , Будисте , сцијентолошке цркве и цркву уједињења . Земља је мултиетничка , с дугом традицијом толеранције и секуларизма . Совјетско доба је промовисало атеизам . Од независности , број џамија и цркви увелико је порастао . Међутим , становништво је понекад опрезно према мањинским верским групама и групама које проповедају . Најбоље су прихваћене традиционалне вере - ислам , руско православље , католицизам и јудаизам . Галерија Референце Спољашње везе