Револуционарни суд
Револуционарни суд () је био суд формиран у Паризу од стране Националног конвента током Француске револуције, односно периода познатог као "јакобинска диктатура". Формиран је 9. марта 1793. године са циљем обрачунавања власти са политичким противницима.

Историја 
Револуционарни суд, именован од Конвента, суди по кратком поступку без права апелације Врховног суда. Судио је пре свега емигрантима и вандејским устаницима. Према њима поступа као према људима ван закона, а поступак се често састоји само у констатовању идентитета оптуженог и изрицања смртне казне. Суди се и сумњивцима, у коју је категорију убрајан широк слој грађана – од противника устанка 10. августа и 31 маја-2. јуна, до породица емиграната, богаташа који гомилају новац, произвођача и трговаца који крше одредбе о максимизирању цена. Законом од 22. преријала (10. јуна 1794.) легализован је јакобински терор. Укинута је одбрана (адвокати) и истражни поступак; поротници се морају задовољити само моралним доказима. Судија има две опције: слобода или смрт. Доналд Грин је проценио да је у револуционарном терору јакобинаца убијено између 35.000 и 40.000 људи. Према социјалном статусу, 85% осуђених припадало је бившем „трећем сталежу“, а само је 8,5% племића и 6,5% свештеника. 	

Терор је организован септембра 1793. године. Осуђено је на смрт 66 особа (четвртина од особа изведених пред Револуционарни суд). Октобра почиње извођење жирондинаца пред Револуционарни суд. Покренут је процес и против Марије Антоанете. Бивша краљица је гиљотинирана 16. октобра 1793. године. Процесуирани жирондинци погубљени су 31. октобра. У последња три месеца 1793. године смртном казном осуђено је 45% оптужених.

Револуционарни суд укинут је након Термидорске реакције током које су 1794. године са власти збачени монтањари на челу са Робеспјером, Августином, Сен Жистом и Кутоном.

Види још 
 Комитет јавне безбедности
 Комитет јавног спаса

Извори 
 Алберт Собоул; Француска револуција, Напријед, Загреб (1966)

Француска револуција
Револуционарни суд ( ) је био суд формиран у Паризу од стране Националног конвента током Француске револуције , односно периода познатог као " јакобинска диктатура " . Формиран је марта године са циљем обрачунавања власти са политичким противницима . Историја Револуционарни суд , именован од Конвента , суди по кратком поступку без права апелације Врховног суда . Судио је пре свега емигрантима и вандејским устаницима . Према њима поступа као према људима ван закона , а поступак се често састоји само у констатовању идентитета оптуженог и изрицања смртне казне . Суди се и сумњивцима , у коју је категорију убрајан широк слој грађана – од противника устанка августа имаја-2. јуна , до породица емиграната , богаташа који гомилају новац , произвођача и трговаца који крше одредбе о максимизирању цена . Законом од преријала јуна ) легализован је јакобински терор . Укинута је одбрана ( адвокати ) и истражни поступак ; поротници се морају задовољити само моралним доказима . Судија има две опције : слобода или смрт . Доналд Грин је проценио да је у револуционарном терору јакобинаца убијено између000 и000 људи . Према социјалном статусу , осуђених припадало је бившем „ трећем сталежу “ , а само је5% племића и5% свештеника . Терор је организован септембра године . Осуђено је на смртособа ( четвртина од особа изведених пред Револуционарни суд ) . Октобра почиње извођење жирондинаца пред Револуционарни суд . Покренут је процес и против Марије Антоанете . Бивша краљица је гиљотинирана октобра године . Процесуирани жирондинци погубљени су октобра . У последња три месеца године смртном казном осуђено је оптужених . Револуционарни суд укинут је након Термидорске реакције током које су године са власти збачени монтањари на челу са Робеспјером , Августином , Сен Жистом и Кутоном . Види још Комитет јавне безбедности Комитет јавног спаса Извори Алберт Собоул ; Француска револуција , Напријед , Загреб Француска револуција