Присака (Караш-Северин)
Присака () насеље је у Румунији у округу Караш-Северин у општини Константин Даиковичу. Oпштина се налази на надморској висини од 176 -{m}-.

Прошлост 
Име представља румунску варијанту српског појма "Пресек(а)". Аустријски царски ревизор Ерлер је 1774. године констатовао да место припада Букошничком округу, Карансебешког дистрикта. У Присаки је био управни подуред а становништво је претежно влашко. 

У месту је православна парохија која припада Карансебешком протопрезвирату. Ту службују 1824-1847. године два свештеника: Србин, поп Константин Поповић и Румун, поп Захариј Зуза.
Православно парохијско звање је основано 1791. године, од када се воде све црквене матрикуле. Храм је посвећен Св. апостолима Петру и Павлу. У народну школу иде 1846/1847. године 15 ученика које учи Петар Поповић, поп Костин син.

Ту се налазио у 19. веку спахилук српске властелинске породице Андрејевић "от Присаке". Племић Авксентије Андрејевић живео је у Сегедину и јавља се често као претплатник српских књига. Андрејевићу је, своје дело "Усамљени јуноша", књижевник Милован Видаковић посветио 1810. године свом мецени и пријатељу као "земљедршцу от Присаке" - а сегединском грађанину. "Благородни" Авксентије је познат и као финансијер израде портрета ученог Атанасија Стојковића и редован наручилац дела Вука Караџића. Аксентијев сродник - унук? сличних манира Лазар бавио се и у оближњем Лугошу.

Године 1846. ту је живело 843 православне душе Срба и Румуна. У првој половини маја 1862. године сеоски атар је пострадао од најезде скакаваца.

Почетком 20. века у месту је живео само један Србин.

Становништво 
Према подацима из 2002. године у насељу је живело 458 становника.

Попис 2002.

Референце

Спољашње везе 

Насељена места у Румунији
Википројект географија/Насеља у Румунији
Присака ( ) насеље је у Румунији у округу Караш-Северин у општини Константин Даиковичу . Oпштина се налази на надморској висини од-{ m }- . Прошлост Име представља румунску варијанту српског појма " Пресек( а ) " . Аустријски царски ревизор Ерлер је године констатовао да место припада Букошничком округу , Карансебешког дистрикта . У Присаки је био управни подуред а становништво је претежно влашко . У месту је православна парохија која припада Карансебешком протопрезвирату . Ту службују године два свештеника : Србин , поп Константин Поповић и Румун , поп Захариј Зуза . Православно парохијско звање је основано године , од када се воде све црквене матрикуле . Храм је посвећен Св. апостолима Петру и Павлу . У народну школу иде1847. годинеученика које учи Петар Поповић , поп Костин син . Ту се налазио у веку спахилук српске властелинске породице Андрејевић " от Присаке " . Племић Авксентије Андрејевић живео је у Сегедину и јавља се често као претплатник српских књига . Андрејевићу је , своје дело " Усамљени јуноша " , књижевник Милован Видаковић посветио године свом мецени и пријатељу као " земљедршцу от Присаке " - а сегединском грађанину . " Благородни " Авксентије је познат и као финансијер израде портрета ученог Атанасија Стојковића и редован наручилац дела Вука Караџића . Аксентијев сродник - унук ? сличних манира Лазар бавио се и у оближњем Лугошу . Године ту је живелоправославне душе Срба и Румуна . У првој половини маја године сеоски атар је пострадао од најезде скакаваца . Почетком века у месту је живео само један Србин . Становништво Према подацима из године у насељу је живелостановника . Попис Референце Спољашње везе Насељена места у Румунији Википројект географија / Насеља у Румунији