Иђош (слатинско станиште)
Слатине у околини села Иђош представљају слатинска станишта, природно богатство огромне вредности. Ова станишта се налазе на Директиви о стаништима Европске уније као станиште које захтева неодложиву и приоритетну заштиту због велике угрожености и огромних ботаничких вредности.

Слатине 
Слатине или слана земљишта су земљишта која се налазе под утицајем алкалних соли и у којима је натријум одлучујући фактор. Слатине су хидро-халогене творевине, и у њиховом стварању прва улога припада води и солима. Слатине су земљишта која су услед процеса засољавања и алкализације, односно расољавања и деалкализације, изменила више или мање своје првобитне особине.

За екологију и пољопривреду слатине су значајна група земљишта пошто се на њима развијају посебни еколошки типови биљака- халофите. Сходно чињеници да су то врсте које су прилагођене животним условима са високим концентрацијама соли у земљишту, оне представљају ретке и специфичне заједнице а самим тим је и животињска компонента која их прати специфична. Услед велике концентрације соли у земљишту, слатине представљају неповољну средину за узгајање пољопривредних култура.

Слатине, у широком смислу, представљају комплексну групу земљишта која се, и поред неких битних заједничких особина, међу собом у много чему разликују, тако да се може издвојити неколико њихових типова. Једна од главних особина слатина је њихов садржај у алкалним солима, мада у погледу врсте и концентрације тих соли постоје велике разлике.

На основу процеса који владају у њима, концентрације и карактера соли као и физичких особина, типичне слатине се могу поделити на три групе:

солончак — слана земљишта богата водорастворљивим солима. Могу се поделити на сланице (доминирају хлориди и сулфати), содњаче (доминира сода) и солитерњаче (доминирају нитрати).

солоњец — слана земљишта у којима су штетне соли у већој или мањој мери испране, док је адсорптивни комплекс засићен претежно На-јонима.

солођ — у њима је из адсорптивног комплекса истиснут и натријум, и то јонима водоника или неким другим.

Положај 
Слатинска станишта се налазе у околини села Иђош. Иђош је насеље у Србији у општини Кикинда у Севернобанатском округу.

Биљни свет 
Од биљног света заступљене су степске и слатинске врсте биљака. Под слатинским биљкама подразумевамо халофитне врсте биљака које могу да толеришу услове високе концентрације соли. То су заштићене и строго заштићене врсте биљака попут: -{Limonium gmelinii}- (слатински цвет), -{Camphorosma annua}- (камфорика), -{Arthemisia santonicum}- (слатински пелин), -{Scilla autumnalis}- (процепак).

Фактори угрожавања слатинских станишта

Фрагментација 
Површине под природном вегетацијом су изузетно мале, те се на њима не могу одвијати природни процеси и опстати стабилне популације. Обрађене површине у заштитној зони између природних фрагмената онемогућавају кретање ситних животиња и отежавају разношење семена и плодова. Тако су све више угрожене популације ретких врста, јер на малим просторима живе мале популације које поседују само део варијабилности генетског фонда врсте, па је и њихова отпорност смањена. Осим тога на малим површинама нема довољно простора за спонтане сукцесије што доводи до смањења диверзитета.

Маргинални утицај 
Велика је додирна зона природне вегетације са обрађеним површинама и са линијама саобраћаја, што помаже продор инвазивних врста. С друге стране унутрашњи, неометани делови су мале површине или потпуно недостају, што је у супротности са потребама животињских врста за неометаним стаништем.

Антропогени утицаји 
Данас су на овом природном добру све разноврсније делатности које директно или индиректно угрожавају опстанак природних реткости и укупне природне вредности подручја. Добар део природних екосистема човек је до данас, поступно уништавао у циљу добијања пољопривредних површина. Предео је нарушен првенствено због подизања засада воћњака и винограда, ређе и због њива.

Деградација услед неадекватног коришћења 
На првом месту се истиче претерана испаша а потом и неадекватно кошење ливада

Литература 
 Бојана Надаждин: Фауна стеница -{(Heteroptera, Insecta)}- степских и слатинских станишта СРП „Селевењске пустаре” - мастер рад

Спољашње везе 
 Слатина (тло)
 Иђош

Банат
Слатине у околини села Иђош представљају слатинска станишта , природно богатство огромне вредности . Ова станишта се налазе на Директиви о стаништима Европске уније као станиште које захтева неодложиву и приоритетну заштиту због велике угрожености и огромних ботаничких вредности . Слатине Слатине или слана земљишта су земљишта која се налазе под утицајем алкалних соли и у којима је натријум одлучујући фактор . Слатине су хидро-халогене творевине , и у њиховом стварању прва улога припада води и солима . Слатине су земљишта која су услед процеса засољавања и алкализације , односно расољавања и деалкализације , изменила више или мање своје првобитне особине . За екологију и пољопривреду слатине су значајна група земљишта пошто се на њима развијају посебни еколошки типови биљака- халофите . Сходно чињеници да су то врсте које су прилагођене животним условима са високим концентрацијама соли у земљишту , оне представљају ретке и специфичне заједнице а самим тим је и животињска компонента која их прати специфична . Услед велике концентрације соли у земљишту , слатине представљају неповољну средину за узгајање пољопривредних култура . Слатине , у широком смислу , представљају комплексну групу земљишта која се , и поред неких битних заједничких особина , међу собом у много чему разликују , тако да се може издвојити неколико њихових типова . Једна од главних особина слатина је њихов садржај у алкалним солима , мада у погледу врсте и концентрације тих соли постоје велике разлике . На основу процеса који владају у њима , концентрације и карактера соли као и физичких особина , типичне слатине се могу поделити на три групе : солончак — слана земљишта богата водорастворљивим солима . Могу се поделити на сланице ( доминирају хлориди и сулфати ) , содњаче ( доминира сода ) и солитерњаче ( доминирају нитрати ) . солоњец — слана земљишта у којима су штетне соли у већој или мањој мери испране , док је адсорптивни комплекс засићен претежно На-јонима. солођ — у њима је из адсорптивног комплекса истиснут и натријум , и то јонима водоника или неким другим . Положај Слатинска станишта се налазе у околини села Иђош . Иђош је насеље у Србији у општини Кикинда у Севернобанатском округу . Биљни свет Од биљног света заступљене су степске и слатинске врсте биљака . Под слатинским биљкама подразумевамо халофитне врсте биљака које могу да толеришу услове високе концентрације соли . То су заштићене и строго заштићене врсте биљака попут : -{ Limonium gmelinii }- ( слатински цвет ) , -{ Camphorosma annua }- ( камфорика ) , -{ Arthemisia santonicum }- ( слатински пелин ) , -{ Scilla autumnalis }- ( процепак ) . Фактори угрожавања слатинских станишта Фрагментација Површине под природном вегетацијом су изузетно мале , те се на њима не могу одвијати природни процеси и опстати стабилне популације . Обрађене површине у заштитној зони између природних фрагмената онемогућавају кретање ситних животиња и отежавају разношење семена и плодова . Тако су све више угрожене популације ретких врста , јер на малим просторима живе мале популације које поседују само део варијабилности генетског фонда врсте , па је и њихова отпорност смањена . Осим тога на малим површинама нема довољно простора за спонтане сукцесије што доводи до смањења диверзитета . Маргинални утицај Велика је додирна зона природне вегетације са обрађеним површинама и са линијама саобраћаја , што помаже продор инвазивних врста . С друге стране унутрашњи , неометани делови су мале површине или потпуно недостају , што је у супротности са потребама животињских врста за неометаним стаништем . Антропогени утицаји Данас су на овом природном добру све разноврсније делатности које директно или индиректно угрожавају опстанак природних реткости и укупне природне вредности подручја . Добар део природних екосистема човек је до данас , поступно уништавао у циљу добијања пољопривредних површина . Предео је нарушен првенствено због подизања засада воћњака и винограда , ређе и због њива . Деградација услед неадекватног коришћења На првом месту се истиче претерана испаша а потом и неадекватно кошење ливада Литература Бојана Надаждин : Фауна стеница -{ ( Heteroptera , Insecta ) }- степских и слатинских станишта СРП „ Селевењске пустаре ” - мастер рад Спољашње везе Слатина ( тло ) Иђош Банат