Panterovka
-{Amanita pantherina var. pantherina}- (poznata i kao panterovka ili panterova mušica) je otrovna gljiva iz roda Amanita. Slična je muhari (-{Amanita muscaria}-). Ona ima braon šeširić i bele tačke kao muhara. Simptomi trovanja su halucinacije, nakon čega sledi pad u komu koji se ponekad može završiti smrtnim ishodom. Ova gljiva raste u šumama južne Evrope. Ona ima blag miris rotkve i rena. Poput drugih gljiva, ona se razmnožava bespolno, sporama koje se nalaze ispod šeširića.

Stanište i distribucija 
Amanita pantherina nije široko rasprostranjena pečurka. Nalazi se u listopadnim, pogotovo bukovim, ređe u četinarskim šumama i veoma retko na livadama širom Evrope, zapadne Azije tokom kasnog leta i u jesen. Takođe je zabeležena u Južnoj Africi, gde je verovatno slučajno dospela sa drvećem uvezenim iz Evrope.

Ona je ektomikorizalna gljiva, koja živi u simbiozi sa korenom drveta. Ona koristi fotosintetičke nutrijente drveta, i obezbeđivanje zemljišne hranljive materije kao naknadu.

Anatomija

Šešir 

Šešir je veličene od 5 cm do 12 cm, u mladosti gotovo poluloptast, stariji jastučast do spljošten i tanjirasto udubljen, urezan po rubu. Kožica vlažna ili lepljiva, lako se guli. Po njoj su, većinom koncentrično, poredane bele ili sive pahulje, odnosno krpice, omanje i plitke, koje može kiša isprati, tako da bude igola. U osnovi pretežno smeđ, kao bela kafa ili karton, belo sa oker, sa sivim, ili maslinastim primesama; prema rubu nešto svetliji. Ponekad je teme gotovo crnosmeđe; često, naprotiv, tako svetle površine – bledosivkaste ili čak beličaste – da podseća Amanitu prelicu.

Listići 

Listići beli sve do u starost, slobodni, gusti, nežno meki, širi od 7 mm, izmešani s lamellulama.

Otrusina 

Otrusina bela.

Stručak 

Stručak je veličine od 8 cm do 12 ili od 0,7 cm do 2 cm, valjkast, proširen pod listićima, i u dnu s okruglom ili jajolikom bulbom; gladak ili pahuljast (ponekad smeđe ili sivkasto), u osnovi beo sa, kao cigaret-papir tankom, pokožicom i trstikastim odnosno šupljikastim jezgrom. Prsten tanak i ne mnogo širok, beo, neiscrtkan i neurezan, no većinom valovit i ispresavijan. Između prstena i bulbe ponekad ima jedan ili čak nekoliko belih pojasa. Oko bulbe se nalazi opnasta bela ovojnica, kao stegnuti okovratnik, dakle neslobodna, koja, malo klinasata na dnu, daje zajedno s bulbom dojam kazana.

Meso 

Meso sočno, belo, nedebelo (tanje od 7 mm), slatkastog ukusa (ne probati), bez mirisa ili s blažim mirisom na ren ili na zemlju; u mediteranske rase na truležili na rasvjetni plin.

Biohemija 

Amanita pantherina sadrži psihoaktivno jedinjenje muskimol. Ona se u znatno manjoj meri koristi kao enteogen u odnosu na srodnu Amanita muscaria, jer su njeni povišeni nivoi maskimola potencijalno opasni.

Hemijske reakcije 

Hemijske reakcije izaziva sumporna kiselina tamnosmeđa.

Mikroskopija 

Spore hyaline, neamyloidne, ovoidne, prema literaturi 9-12/7-8 mi, no kod nas većinom kraće, ne duže od 8,9,5/6-8,5 mi.

Stanište i rasprostranjenost 

Uspeva u svim našim krajevima i u svim tipovima šuma, ubraja se među češće gljive, a raste ili pojedinačno ili najviše po dve-tri zajedno.

Doba 

Jedna od vrsta koje su najosjetljivije na vremenske prilike, te se može pojaviti u bilo koje doba između početka 6. do polovine 11. meseca s većim razmacima, čak i u susednim područjima.

Jestivost 

Teško otrovna gljiva, može biti i smrtonosna. Otrovi: ibotenska kiselina, muscimol i neke psihoaktivne supstance. Prvi simptomi pojavljuju se između 15 i 120 minuta od unosa gljive u organizam, i to u obliku uznemirenosti, poremećaja vida i halucinacija. Kad trovanje već uzme maha, ne preporučuje se ispiranje želuca, nego bi trebalo izazvati povraćanje jako slanom i toplom vodom. Daju se sredstva za umirenje.

Slične vrste 

Mogla bi se potkrasti kao krastavka, -{Amanita spissa}- i bisernica, no ove gljive nemaju stegnutu ovojnicu niti uopšte niti celovitu vulvu na dnu stručka, nego nizove perli ili krljušti. Još sličnija velika krastavka, ima, istinita, volvu, no ona nije stegnuta i raspada se, te joj je rub šešira nije linearno urezan kao kod panterovke. Pri branju ove tri vrste nejestivih gljiva podreban je krajnji oprez i veće poznavanje roda -{Amanita}-.

Reference

Literatura

Spoljašnje veze 

 

П
П
-{ Amanita pantherina var. pantherina }- ( poznata i kao panterovka ili panterova mušica ) je otrovna gljiva iz roda Amanita . Slična je muhari ( -{ Amanita muscaria }- ) . Ona ima braon šeširić i bele tačke kao muhara . Simptomi trovanja su halucinacije , nakon čega sledi pad u komu koji se ponekad može završiti smrtnim ishodom . Ova gljiva raste u šumama južne Evrope . Ona ima blag miris rotkve i rena . Poput drugih gljiva , ona se razmnožava bespolno , sporama koje se nalaze ispod šeširića . Stanište i distribucija Amanita pantherina nije široko rasprostranjena pečurka . Nalazi se u listopadnim , pogotovo bukovim , ređe u četinarskim šumama i veoma retko na livadama širom Evrope , zapadne Azije tokom kasnog leta i u jesen . Takođe je zabeležena u Južnoj Africi , gde je verovatno slučajno dospela sa drvećem uvezenim iz Evrope . Ona je ektomikorizalna gljiva , koja živi u simbiozi sa korenom drveta . Ona koristi fotosintetičke nutrijente drveta , i obezbeđivanje zemljišne hranljive materije kao naknadu . Anatomija Šešir Šešir je veličene odcm docm , u mladosti gotovo poluloptast , stariji jastučast do spljošten i tanjirasto udubljen , urezan po rubu . Kožica vlažna ili lepljiva , lako se guli . Po njoj su , većinom koncentrično , poredane bele ili sive pahulje , odnosno krpice , omanje i plitke , koje može kiša isprati , tako da bude igola . U osnovi pretežno smeđ , kao bela kafa ili karton , belo sa oker , sa sivim , ili maslinastim primesama ; prema rubu nešto svetliji . Ponekad je teme gotovo crnosmeđe ; često , naprotiv , tako svetle površine – bledosivkaste ili čak beličaste – da podseća Amanitu prelicu . Listići Listići beli sve do u starost , slobodni , gusti , nežno meki , širi odmm , izmešani s lamellulama . Otrusina Otrusina bela . Stručak Stručak je veličine odcm doili od7 cm docm , valjkast , proširen pod listićima , i u dnu s okruglom ili jajolikom bulbom ; gladak ili pahuljast ( ponekad smeđe ili sivkasto ) , u osnovi beo sa , kao cigaret-papir tankom , pokožicom i trstikastim odnosno šupljikastim jezgrom . Prsten tanak i ne mnogo širok , beo , neiscrtkan i neurezan , no većinom valovit i ispresavijan . Između prstena i bulbe ponekad ima jedan ili čak nekoliko belih pojasa . Oko bulbe se nalazi opnasta bela ovojnica , kao stegnuti okovratnik , dakle neslobodna , koja , malo klinasata na dnu , daje zajedno s bulbom dojam kazana . Meso Meso sočno , belo , nedebelo ( tanje odmm ) , slatkastog ukusa ( ne probati ) , bez mirisa ili s blažim mirisom na ren ili na zemlju ; u mediteranske rase na truležili na rasvjetni plin . Biohemija Amanita pantherina sadrži psihoaktivno jedinjenje muskimol . Ona se u znatno manjoj meri koristi kao enteogen u odnosu na srodnu Amanita muscaria , jer su njeni povišeni nivoi maskimola potencijalno opasni . Hemijske reakcije Hemijske reakcije izaziva sumporna kiselina tamnosmeđa . Mikroskopija Spore hyaline , neamyloidne , ovoidne , prema literaturi7-8 mi , no kod nas većinom kraće , ne duže od9,5 / 6-8,5 mi . Stanište i rasprostranjenost Uspeva u svim našim krajevima i u svim tipovima šuma , ubraja se među češće gljive , a raste ili pojedinačno ili najviše po dve-tri zajedno . Doba Jedna od vrsta koje su najosjetljivije na vremenske prilike , te se može pojaviti u bilo koje doba između početka do polovine meseca s većim razmacima , čak i u susednim područjima . Jestivost Teško otrovna gljiva , može biti i smrtonosna . Otrovi : ibotenska kiselina , muscimol i neke psihoaktivne supstance . Prvi simptomi pojavljuju se izmeđuiminuta od unosa gljive u organizam , i to u obliku uznemirenosti , poremećaja vida i halucinacija . Kad trovanje već uzme maha , ne preporučuje se ispiranje želuca , nego bi trebalo izazvati povraćanje jako slanom i toplom vodom . Daju se sredstva za umirenje . Slične vrste Mogla bi se potkrasti kao krastavka , -{ Amanita spissa }- i bisernica , no ove gljive nemaju stegnutu ovojnicu niti uopšte niti celovitu vulvu na dnu stručka , nego nizove perli ili krljušti . Još sličnija velika krastavka , ima , istinita , volvu , no ona nije stegnuta i raspada se , te joj je rub šešira nije linearno urezan kao kod panterovke . Pri branju ove tri vrste nejestivih gljiva podreban je krajnji oprez i veće poznavanje roda -{ Amanita } - . Reference Literatura Spoljašnje veze П П