Строги природни резерват Ртањ
Планина Ртањ налази се у источној Србији, у југозападном делу Карпатско-балканског планинског система.

Настанак планине Ртањ 
Језгро планине изграђено је од творевина девонске старости, измењених магматском активношћу. Преко њих, у воденој — морској средини стварани су карбонатни седименти мезозоика који данас највећим делом изграђују планину. Почетком најмлађе геолошке ере кенозоика, Ртањ се издигао и прешао трајно у копнену фазу. Тада су започели процеси распадања стена и ерозија којима се обликовао Ртањ, чији продукти су се у току неогена таложили у слатководним басенима (моравском и сокобањском) који су окруживали планину.

Над читавим подручјем доминира купасти врх Шиљак, од кога се под различитим угловима спуштају планинске падине. Посебно су интересантни крашки облици рељефа са бројним дубоким јамама и различитим облицима есхумираног субкутаног краса.

Биодиверзитет 
Биодиверзитет планине је релативно добро очуван, са малим антропогеним притиском који се односи пре свега на експлоатацију шума и сакупљање лековитог биља. Према националном законодавству, подручје има статус резервата природе (1958) и објекат је геонаслеђа Србије. Налази се на листи потенцијално значајних ботаничких подручја Србије.

Флора 
У флори планине Ртањ утврђено је присуство 25 ендемичних биљака. Они заједно чине 3,88% флоре Ртња.
Падине окренуте северу су углавном обрасле шумама. Својом лепотом и старошћу издваја се мешовита заједница јеле (-{Abies alba}-) и букве (-{Fagus moesiaca}-), која допире до самог Шиљка. Падине окренуте југу су обрасле заједницама камењара, пашњака и жбуња. Ове заједнице су флористички веома богате и разноврсне. Значајна је појава реликтног степског бадемића (-{Prunnus tenella}-) и више врста орхидеја. Присутне су и врсте: -{Viola grisebachiana}-, -{Genista subcapitata}-, -{Hieracium marmoreum}- и -{Ramonda serbica}-.

Симбол Ртња је познати ртањски чај (-{Satureia kitaibelii}-) који се традиционално сакупља на овој планини, а ртањска метвица (-{Nepeta rtanjensis}-) је стриктни локални ендемит Ртња који је због изузетно ограниченог распрострањења заштићен законом.

Фауна

Сисари 
У фауни сисара планине Ртањ, посебно се истиче фауна слепих мишева, са регистрованих 20 врста, што чини 2/3 укупног броја регистрованих врста слепих мишева у Србији. Карактеристичне су 3 врсте слепих мишева: велики (-{Rhinolophus ferrumequinum}-), мали (-{Rhinolophus hipposideros}-) и јужни потковичар (-{Rhinolophus euryale}-), које су на црвеној листи глобално угрожених врста.
Још једна, данас врло ретка врста, слепо куче (-{Spalax leucodon}-) има станиште на јужној експозицији планине Ртањ. Поред слепог кучета запажене су и рупе које прави степска волухарица (-{Microtus arvalis}-).

Водоземци и гмизавци 
На списку врста водоземаца и гмизаваца које су заштићене Уредбом о Заштити природних реткости налазе се следеће врсте које живе на планини Ртањ:
 -{Salamandra salamandra}- (Linnaeus, 1758)
 -{Mesotriton alpestris}- (Laurenti, 1768)
 -{Lissotriton vulgaris}- (Linnaeus, 1758)
 -{Ablepharus kitaibelii}- (Bibron & Bory, 1833)
 -{Dolichophis caspius}- (Gmelin, 1789)
 -{Zamenis longissima'}-' (Laurenti, 1768)
Планински мрмољак (-{Mesotriton alpestris}-), се по литературним подацима налази у подножју планине са северне стране у непосредној близини цркве Лозице. Оно што је за ову врсту посебно је то да је ово њен најнижи забележени локалитет у Србији.
Кратконоги гуштер (-{Ablepharus kitaibelii}-) има статус строго заштићене врсте у Србији. Нов локалитет ове ретке врсте утврђен је на јужним падинама непосредно испод гребена Кусак.

 Рибе 
Малобројни водотокови подножја планине Ртањ значајни су због присуства аутохтоних врста риба:
 поточна пастрмка (-{Salmo trutta}-),
 поточна мрена (-{Barbus meridionalis}-),
 кркуша (-{Gobio gobio}-).
Врло је битна и популација риба у Врмџанском језеру са аспекта еволутивних промена.

 Птице 
Ртањ, као типично планинско станиште карактерише и велика разноврсност птица. За сада је евидентирано 89 врста, што није њихов коначан број, готово половина евидентираних врста заштићено је Уредбом о заштити природних реткости.
Највише делове Ртња карактеришу птице високопланинских стена, литица и камењара, као што су:
 Белка - (-{Oenanthe oenanthe}-),
 Планинска трепаљка - (-{Anthus spinoletta}-),
 Црна црвенрепка - (-{Phoenicurus ochrurus}-),
 Јаребица камењарка - (-{Alectoris graeca}-),
 Сури орао - (-{Aquila chrysaetos}-),
 Сиви соко - (-{Falco peregrinus}-),
 Кос камењар - (-{Monticola saxatilis}-),
 Ушата шева - (-{Eremophila alpestris}-).

У нешто нижим деловима налазе се високопланински пашњаци са ретко жбунастом вегетацијом. Птице које овде бораве су:
 Пољска шева - (-{Alauda arvensis}-),
 Виноградска стрнадица - (-{Emberiza hortulana}-),
 Препелица - (-{Coturnix coturnix}-),
 Пољска јаребица - (-{Perdix perdix}-).
 Смањењем надморске висине повећава се учесталост жбунасте вегетације, тако да се јављају следеће врсте:
 Стрнадица жутовољка - (-{Emberiza citrinella}-),
 Велика стрнадица - (-{Miliaria calandra}-),
 Обична грмуша - (-{Sylvia communis}-).

У дну планине са јужне стране налазе се термофилни камењари са шибљацима и са врстама као што су:
 Пупавац - (-{Upupa epops}-),
 Кос - (-{Turdus merula}-),
 Велика сеница - (-{Parus major}-),
 Сеница шљиварка - (-{Parus lugubris}-).

Северна страна планине је покривена шумом. У вишим деловима, изнад 1000 мнв, јавља се мешовита шума јеле и букве и у њој се налазе следеће карактеристичне врсте:
 Црна жуна - (-{Dryocopos martius}-),
 Беловрата мухарица - (-{Ficedula albicollis}-),
 Дрозд имелаш - (-{Turdus viscivorus}-),
 Јелова сеница - (-{Parus ater}-).
 У нижим деловима су чисте букове шуме са карактеристичном фауном птица:
 Велика сеница - (-{Parus major}-),
 Плава сеница - (-{Parus coeruleus}-),
 Зеба - (-{Fringilla coelebs}-),
 Мишар - (-{Buteo buteo}-),
 Шумска сова - (-{Strix aluco}-),
 Голуб гривнаш - (-{Columba palumbus}-),
 Велики детлић - (-{Dendrocopos major}-).

Пољопривредне површине у подножју планине одликују се птицама културних поља у побрђу. Овде су карактеристичне следеце врсте:
 Грлица - (-{Streptopelia turtur}-),
 Шумска шева - (-{Lullula arborea}-),
 Обична грмуша - (-{Sylvia communis}-),
 Сива врана - (-{Corvus cornix}-),
 Сврака - (-{Pica pica}-),
 Чворак - (-{Sturnus vulgaris}-'').

Референце

Литература 
 Заштићена природна добра Србије (2. изд.). Министарство животне средине, рударства и просторног планирања. Завод за заштиту природе Србије. 2011

Спољашње везе 

 Завод за заштиту природе Србије
 Министарство животне средине и просторног планирања Републике Србије
 Регистар заштићених добара

Споменици природе Србије
Заштита природе
Екологија
Ртањ
Зајечарски управни округ
Планина Ртањ налази се у источној Србији , у југозападном делу Карпатско-балканског планинског система . Настанак планине Ртањ Језгро планине изграђено је од творевина девонске старости , измењених магматском активношћу . Преко њих , у воденој — морској средини стварани су карбонатни седименти мезозоика који данас највећим делом изграђују планину . Почетком најмлађе геолошке ере кенозоика , Ртањ се издигао и прешао трајно у копнену фазу . Тада су започели процеси распадања стена и ерозија којима се обликовао Ртањ , чији продукти су се у току неогена таложили у слатководним басенима ( моравском и сокобањском ) који су окруживали планину . Над читавим подручјем доминира купасти врх Шиљак , од кога се под различитим угловима спуштају планинске падине . Посебно су интересантни крашки облици рељефа са бројним дубоким јамама и различитим облицима есхумираног субкутаног краса . Биодиверзитет Биодиверзитет планине је релативно добро очуван , са малим антропогеним притиском који се односи пре свега на експлоатацију шума и сакупљање лековитог биља . Према националном законодавству , подручје има статус резервата природеи објекат је геонаслеђа Србије . Налази се на листи потенцијално значајних ботаничких подручја Србије . Флора У флори планине Ртањ утврђено је присуствоендемичних биљака . Они заједно чине88% флоре Ртња . Падине окренуте северу су углавном обрасле шумама . Својом лепотом и старошћу издваја се мешовита заједница јеле ( -{ Abies alba }- ) и букве ( -{ Fagus moesiaca }- ) , која допире до самог Шиљка . Падине окренуте југу су обрасле заједницама камењара , пашњака и жбуња . Ове заједнице су флористички веома богате и разноврсне . Значајна је појава реликтног степског бадемића ( -{ Prunnus tenella }- ) и више врста орхидеја . Присутне су и врсте : -{ Viola grisebachiana }- , -{ Genista subcapitata }- , -{ Hieracium marmoreum }- и -{ Ramonda serbica } - . Симбол Ртња је познати ртањски чај ( -{ Satureia kitaibelii }- ) који се традиционално сакупља на овој планини , а ртањска метвица ( -{ Nepeta rtanjensis }- ) је стриктни локални ендемит Ртња који је због изузетно ограниченог распрострањења заштићен законом . Фауна Сисари У фауни сисара планине Ртањ , посебно се истиче фауна слепих мишева , са регистрованихврста , што чини3 укупног броја регистрованих врста слепих мишева у Србији . Карактеристичне суврсте слепих мишева : велики ( -{ Rhinolophus ferrumequinum }- ) , мали ( -{ Rhinolophus hipposideros }- ) и јужни потковичар ( -{ Rhinolophus euryale }- ) , које су на црвеној листи глобално угрожених врста . Још једна , данас врло ретка врста , слепо куче ( -{ Spalax leucodon }- ) има станиште на јужној експозицији планине Ртањ . Поред слепог кучета запажене су и рупе које прави степска волухарица ( -{ Microtus arvalis }- ) . Водоземци и гмизавци На списку врста водоземаца и гмизаваца које су заштићене Уредбом о Заштити природних реткости налазе се следеће врсте које живе на планини Ртањ : -{ Salamandra salamandra }- ( Linnaeus , -{ Mesotriton alpestris }- ( Laurenti , -{ Lissotriton vulgaris }- ( Linnaeus , -{ Ablepharus kitaibelii }- ( Bibron & Bory , -{ Dolichophis caspius }- ( Gmelin , -{ Zamenis longissima ' }- ' ( Laurenti , Планински мрмољак ( -{ Mesotriton alpestris }- ) , се по литературним подацима налази у подножју планине са северне стране у непосредној близини цркве Лозице . Оно што је за ову врсту посебно је то да је ово њен најнижи забележени локалитет у Србији . Кратконоги гуштер ( -{ Ablepharus kitaibelii }- ) има статус строго заштићене врсте у Србији . Нов локалитет ове ретке врсте утврђен је на јужним падинама непосредно испод гребена Кусак . Рибе Малобројни водотокови подножја планине Ртањ значајни су због присуства аутохтоних врста риба : поточна пастрмка ( -{ Salmo trutta }- ) , поточна мрена ( -{ Barbus meridionalis }- ) , кркуша ( -{ Gobio gobio }- ) . Врло је битна и популација риба у Врмџанском језеру са аспекта еволутивних промена . Птице Ртањ , као типично планинско станиште карактерише и велика разноврсност птица . За сада је евидентирановрста , што није њихов коначан број , готово половина евидентираних врста заштићено је Уредбом о заштити природних реткости . Највише делове Ртња карактеришу птице високопланинских стена , литица и камењара , као што су : Белка - ( -{ Oenanthe oenanthe }- ) , Планинска трепаљка - ( -{ Anthus spinoletta }- ) , Црна црвенрепка - ( -{ Phoenicurus ochrurus }- ) , Јаребица камењарка - ( -{ Alectoris graeca }- ) , Сури орао - ( -{ Aquila chrysaetos }- ) , Сиви соко - ( -{ Falco peregrinus }- ) , Кос камењар - ( -{ Monticola saxatilis }- ) , Ушата шева - ( -{ Eremophila alpestris }- ) . У нешто нижим деловима налазе се високопланински пашњаци са ретко жбунастом вегетацијом . Птице које овде бораве су : Пољска шева - ( -{ Alauda arvensis }- ) , Виноградска стрнадица - ( -{ Emberiza hortulana }- ) , Препелица - ( -{ Coturnix coturnix }- ) , Пољска јаребица - ( -{ Perdix perdix }- ) . Смањењем надморске висине повећава се учесталост жбунасте вегетације , тако да се јављају следеће врсте : Стрнадица жутовољка - ( -{ Emberiza citrinella }- ) , Велика стрнадица - ( -{ Miliaria calandra }- ) , Обична грмуша - ( -{ Sylvia communis }- ) . У дну планине са јужне стране налазе се термофилни камењари са шибљацима и са врстама као што су : Пупавац - ( -{ Upupa epops }- ) , Кос - ( -{ Turdus merula }- ) , Велика сеница - ( -{ Parus major }- ) , Сеница шљиварка - ( -{ Parus lugubris }- ) . Северна страна планине је покривена шумом . У вишим деловима , изнадмнв , јавља се мешовита шума јеле и букве и у њој се налазе следеће карактеристичне врсте : Црна жуна - ( -{ Dryocopos martius }- ) , Беловрата мухарица - ( -{ Ficedula albicollis }- ) , Дрозд имелаш - ( -{ Turdus viscivorus }- ) , Јелова сеница - ( -{ Parus ater }- ) . У нижим деловима су чисте букове шуме са карактеристичном фауном птица : Велика сеница - ( -{ Parus major }- ) , Плава сеница - ( -{ Parus coeruleus }- ) , Зеба - ( -{ Fringilla coelebs }- ) , Мишар - ( -{ Buteo buteo }- ) , Шумска сова - ( -{ Strix aluco }- ) , Голуб гривнаш - ( -{ Columba palumbus }- ) , Велики детлић - ( -{ Dendrocopos major }- ) . Пољопривредне површине у подножју планине одликују се птицама културних поља у побрђу . Овде су карактеристичне следеце врсте : Грлица - ( -{ Streptopelia turtur }- ) , Шумска шева - ( -{ Lullula arborea }- ) , Обична грмуша - ( -{ Sylvia communis }- ) , Сива врана - ( -{ Corvus cornix }- ) , Сврака - ( -{ Pica pica }- ) , Чворак - ( -{ Sturnus vulgaris }- ' ' ) . Референце Литература Заштићена природна добра Србије изд . ) . Министарство животне средине , рударства и просторног планирања . Завод за заштиту природе Србије . Спољашње везе Завод за заштиту природе Србије Министарство животне средине и просторног планирања Републике Србије Регистар заштићених добара Споменици природе Србије Заштита природе Екологија Ртањ Зајечарски управни округ