Шумадијска област
Шумадијска област је била административна јединица у саставу Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Постојала је од 1922. до 1929. године. Њен административни центар је био Крагујевац.

Опис 
Површина Шумадијске области је 3.864.4 km2, становника 241.862, густина становника 60 на km2.

Главно је место Крагујевац. Обухвата огранке Рудника и све његове косе и повијарце, затим леве сливове Западне и Велике Мораве и десни слив Колубаре. Део је простране Шумадије, по којој је и добила име.

Највеће су висине на западном и северозападном делу области, одакле се постепено прелази на благо заталасано земљиште.

У састав Ш. О. улазе мање целине: Гружа, Качер, Јасеница и Лепеница. Важније су реке: Каменица, Чемерница и Гружа, притоци Западне Мораве, Лепеница и Јасеница, притоци Велике Мораве, и Љиг притока Колубаре.

Административна подела 
Област је настала спајањем округа Крагујевачког (обухватао и Аранђеловац и Рачу) и Рудничког.

Садржавала је срезове:
 Гружански (Крагујевац)
 Јасенички (Аранђеловац)
 Качерски (Рудник)
 Крагујевачки
 Лепенички (Рача)
 Љубићски (Прељина)
 Таковски (Горњи Милановац)

Формирањем бановина углавном је припала Дунавској, осим Љубићког среза који је припао Дринској и јужног дела Гружанског у Моравској бановини.

Велики жупани 

 Драгомир Николић од 1927.
 Станоје Белић

Референце

Литература 
 

Области Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца
Шумадија
Шумадијска област је била административна јединица у саставу Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца . Постојала је од до године . Њен административни центар је био Крагујевац . Опис Површина Шумадијске области је864.4 km2 , становника862 , густина становникана km2. Главно је место Крагујевац . Обухвата огранке Рудника и све његове косе и повијарце , затим леве сливове Западне и Велике Мораве и десни слив Колубаре . Део је простране Шумадије , по којој је и добила име . Највеће су висине на западном и северозападном делу области , одакле се постепено прелази на благо заталасано земљиште . У састав Ш . О. улазе мање целине : Гружа , Качер , Јасеница и Лепеница . Важније су реке : Каменица , Чемерница и Гружа , притоци Западне Мораве , Лепеница и Јасеница , притоци Велике Мораве , и Љиг притока Колубаре . Административна подела Област је настала спајањем округа Крагујевачког ( обухватао и Аранђеловац и Рачу ) и Рудничког . Садржавала је срезове : Гружански ( Крагујевац ) Јасенички ( Аранђеловац ) Качерски ( Рудник ) Крагујевачки Лепенички ( Рача ) Љубићски ( Прељина ) Таковски ( Горњи Милановац ) Формирањем бановина углавном је припала Дунавској , осим Љубићког среза који је припао Дринској и јужног дела Гружанског у Моравској бановини . Велики жупани Драгомир Николић од Станоје Белић Референце Литература Области Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца Шумадија