Јевреји у Црној Гори
Јевреји у Црној Гори су грађани јеврејског поријекла који живе и раде на територији Црне Горе. Историја Јевреја је на овим подручјима траје два миленијума. Њихови први трагови јављају у древној Дукљи чије се рушевине налазе у непосредној близини центра Подгорице, главног града данашње Црне Горе. Пописом становништва у Црној Гори, који је спроведен 2011. године, припадници јеврејског народа због малобројности нису обухваћени као посебна пописна категорија, а према процјенама Јеврејске заједнице Црне Горе, број Јевреја у Црној Гори износи око 500.

Историјат 
Током средњег вијека, Јевреја је у границама данашње Црне Горе било у оним крајевима који су били под отоманском влашћу и то посебно на подручју Новопазарског санџаката у данашњим Пљевљима, Плаву, Гусињу, Бијелом Пољу и Беранама, као и на подручју турског приморја посебно у Улцињу. Већина тог јеврејског становништва припадало је Сефардима који су из Шпаније и Португала преко Босне или директрно из Цариграда почетком 16. вијека дошли у ове крајеве.

Најпознатији Јевреј, који је почетком 17. вијека је живио, у Улцињу је Шабатај Цеви. Човјек који је обиљежио један дио свјетске културне баштине који је својом појавом и својим учењем дао велики допринос, историји. Историја Јевреја у Црној Гори подробније је описана у дјелу чешке медијавелисткиње Ленке Блехова Челебич „Трагови Јевреја у Боки Которској“ у коме наглашава утицај Јевреја за развој трговине у тим областима наводећи да у многим трговачким пословима парирају у то вријеме доминантним дубровачким трговцима. Посебно у организацији међународне трговине. Након ратова са Наполеоном и окупације Боке и дијела данашњег црногорског приморја од стране Аустрије, а касније Аустро-Угарске том дијелу су се у поново у знатнијем броју појавили представници јеврејске нације. Били су већином концентрисани у Котору, као административном средишту. У Херцег Новом је, на потопљеном јеврејском гробљу, сахрањен познати португалски љекар и пјесник јеврејског поријекла Исаије Коен, познатији по свом пјесничком имену Флавио Еборензе Дидако Пиро који је у овом граду написао књигу о свом прогонству.

О значају, утицају и поштовању које су заслуживали Јевреји у Боки сликовито говори податак да је по наредби которског бискупа један дио гробља издвојен за сахрањивање Јевреја. За парцелу је одређен дио гробља у близини главног улаза у гробље и у непосредној близини главне гробљанске капеле. Гробље је данас у релативно добром стању и редовно се одржава.

Оно што Црну Гору издваја у односу на околње државр је то да спада у ријетка подручја у Европи на чијој територији није било ни једног концентрационог или сабирног логора из кога су Јевреји слати у логоре смрти. Нажалост Гестапо је успио да од септембра 1943, када је Њемачка након капитулације Италије окупирала Црну Гору, до фебруара 1944. идентификује већи број Јевреја који су остали у Црној Гори. Већина их је у више мањих скупина одведена прво у логор на Сајмишту, а одатле у друге логоре гдје су доживјели сличну судбину као и остали. Након Другог свјетског рата у Црној Гори је остао веома мали број Јевреја. Преживјели су се већином вратили назад у своја ранија пребивалишта. У Црној Гори су остали они које је на то навео брачни статус или радне обавезе. Тачан број Јевреја који данас живе и раде у Црној Гори је тешко одредити јер се ради већином о мјешовитим браковима.

Јеврејска заједница Црне Горе 
У септембру 2011. године основана је прва Јеврејска Заједница у Црној Гори. До тада се и није знало да ли уопште има Јевреја у Црној Гори или се сматрало да их има занемарљив број. Након неких истраживања најприје је откривено 10 породица и тада се процијенило да их има довољно да би се основала заједница. Данас се сматра да се број Јевреја у Црној Гори креће око 300.

Синагога у Подгорици 
Уношењем Сефер Торе, најсветије јеврејеке књиге, 4. новембра 2013. године у нове просторије црногорске Јеврејеке заједнице, овај простор је добио статус прве привремене Синагоге у Подгорици. Сефер Тору унио је врховни рабин Црне Горе, Луциано Моше Прелевић и овим чином свјетовни простор преиначио у прву Синагогу у савременој Црној Гори. Мјесто у којем ће одсад чланови ове заједнице као и сви Јевреји који се нађу у Подгорици имати мјесто за молитву и обављање других вјерских активности и обавеза. Вјерски објекат је привременог карактера и служиће као богомоља до изградње синагоге.

Види још 
 Јевреји
 Јевреји у Србији
 Јевреји у Републици Српској

Референце

Спољашње везе 
 Јеврејска заједница Црне Горе
 Свјетски јеврејски конгрес; Заједница у Црној Гори
 Јеврејска виртуелна библиотека; Историја црногорских Јевреја
 После сто година Црна Гора има рабина („Политика”, 5. новембар 2017)

Етничке групе Црне Горе
Јевреји
Друштвена историја Црне Горе
Јевреји у Црној Гори су грађани јеврејског поријекла који живе и раде на територији Црне Горе . Историја Јевреја је на овим подручјима траје два миленијума . Њихови први трагови јављају у древној Дукљи чије се рушевине налазе у непосредној близини центра Подгорице , главног града данашње Црне Горе . Пописом становништва у Црној Гори , који је спроведен године , припадници јеврејског народа због малобројности нису обухваћени као посебна пописна категорија , а према процјенама Јеврејске заједнице Црне Горе , број Јевреја у Црној Гори износи око Историјат Током средњег вијека , Јевреја је у границама данашње Црне Горе било у оним крајевима који су били под отоманском влашћу и то посебно на подручју Новопазарског санџаката у данашњим Пљевљима , Плаву , Гусињу , Бијелом Пољу и Беранама , као и на подручју турског приморја посебно у Улцињу . Већина тог јеврејског становништва припадало је Сефардима који су из Шпаније и Португала преко Босне или директрно из Цариграда почетком вијека дошли у ове крајеве . Најпознатији Јевреј , који је почетком вијека је живио , у Улцињу је Шабатај Цеви . Човјек који је обиљежио један дио свјетске културне баштине који је својом појавом и својим учењем дао велики допринос , историји . Историја Јевреја у Црној Гори подробније је описана у дјелу чешке медијавелисткиње Ленке Блехова Челебич „ Трагови Јевреја у Боки Которској “ у коме наглашава утицај Јевреја за развој трговине у тим областима наводећи да у многим трговачким пословима парирају у то вријеме доминантним дубровачким трговцима . Посебно у организацији међународне трговине . Након ратова са Наполеоном и окупације Боке и дијела данашњег црногорског приморја од стране Аустрије , а касније Аустро-Угарске том дијелу су се у поново у знатнијем броју појавили представници јеврејске нације . Били су већином концентрисани у Котору , као административном средишту . У Херцег Новом је , на потопљеном јеврејском гробљу , сахрањен познати португалски љекар и пјесник јеврејског поријекла Исаије Коен , познатији по свом пјесничком имену Флавио Еборензе Дидако Пиро који је у овом граду написао књигу о свом прогонству . О значају , утицају и поштовању које су заслуживали Јевреји у Боки сликовито говори податак да је по наредби которског бискупа један дио гробља издвојен за сахрањивање Јевреја . За парцелу је одређен дио гробља у близини главног улаза у гробље и у непосредној близини главне гробљанске капеле . Гробље је данас у релативно добром стању и редовно се одржава . Оно што Црну Гору издваја у односу на околње државр је то да спада у ријетка подручја у Европи на чијој територији није било ни једног концентрационог или сабирног логора из кога су Јевреји слати у логоре смрти . Нажалост Гестапо је успио да од септембра када је Њемачка након капитулације Италије окупирала Црну Гору , до фебруара идентификује већи број Јевреја који су остали у Црној Гори . Већина их је у више мањих скупина одведена прво у логор на Сајмишту , а одатле у друге логоре гдје су доживјели сличну судбину као и остали . Након Другог свјетског рата у Црној Гори је остао веома мали број Јевреја . Преживјели су се већином вратили назад у своја ранија пребивалишта . У Црној Гори су остали они које је на то навео брачни статус или радне обавезе . Тачан број Јевреја који данас живе и раде у Црној Гори је тешко одредити јер се ради већином о мјешовитим браковима . Јеврејска заједница Црне Горе У септембру године основана је прва Јеврејска Заједница у Црној Гори . До тада се и није знало да ли уопште има Јевреја у Црној Гори или се сматрало да их има занемарљив број . Након неких истраживања најприје је откривенопородица и тада се процијенило да их има довољно да би се основала заједница . Данас се сматра да се број Јевреја у Црној Гори креће око Синагога у Подгорици Уношењем Сефер Торе , најсветије јеврејеке књиге , новембра године у нове просторије црногорске Јеврејеке заједнице , овај простор је добио статус прве привремене Синагоге у Подгорици . Сефер Тору унио је врховни рабин Црне Горе , Луциано Моше Прелевић и овим чином свјетовни простор преиначио у прву Синагогу у савременој Црној Гори . Мјесто у којем ће одсад чланови ове заједнице као и сви Јевреји који се нађу у Подгорици имати мјесто за молитву и обављање других вјерских активности и обавеза . Вјерски објекат је привременог карактера и служиће као богомоља до изградње синагоге . Види још Јевреји Јевреји у Србији Јевреји у Републици Српској Референце Спољашње везе Јеврејска заједница Црне Горе Свјетски јеврејски конгрес ; Заједница у Црној Гори Јеврејска виртуелна библиотека ; Историја црногорских Јевреја После сто година Црна Гора има рабина ( „ Политика ” , новембар Етничке групе Црне Горе Јевреји Друштвена историја Црне Горе