Црква Успења Пресвете Богородице у Дрежнику
Црква Успења Пресвете Богородице у Дрежнику, насењеном месту на територији града Ужица, подигнута је у периоду од 1926. до 1928. године и припада Епархији жичкој Српске православне цркве.

Подизање цркве 
Подизање храма у селу везано је за подизање и освештавање сеоске школе 1924. године, када је епископ битољски Јосиф Цвијовић, родом из Дрежника, позвао мештане и понудио да и он сам лично учествује у прилогу. То је било пресудно да Дрежничани саграде цркву уз помоћ мајстора које је епископ довео са југа, из своје епархије. Они су саградили храм и украсили га живописом и иконама на олтарској прегради. Иконостас је наручен у битољској резбарској школи, а фреске је осликао Лукијан Бабић 1929. године. Послове око изградње дрежничког храма водио је прота Радосав Симић.

Основни подаци о ктиторима 
Изнад улазних врата, на западој страни цркве, постављена је ктиторска плоча на којој пише: Грађена 1926-1928.г. Велики добротвор храма епископ битољски Јосиф Цвијовић Дрежничанин. Захвални парохијани подигли су 2009. године, поред цркве, Спомен дом са меморијалном поставком у част Јосифа Цвијовића, тачно на 130-годишњицу његовог рођења.

Архитектура цркве 
Црква посвећена Успењу Пресвете Богородице саграђена је у „неовизантијском стилу”, као крстообразна грађевина са полукружном апсидом на источној страни. Певнице на јужној и северној страни су знатно мањих димензија у односу на олтарску апсиду. Кров изнад наоса засведен је полуобличастим сводом, а изнад централног дела је осмоугаона купола са осам правилно распоређених прозора. Црква је осветељена са више прозора, по три са северне и јужне стране, а по један на певницама и олтарском простору. Изнад западних врата налази се розета. Врата на северној страни цркве, која служе као споредни улаз у храм, знатно су мањих димензија од главних врата на западној страни. Престоне иконе на иконостасу су Свети Никола, Пресвета Богородица, Исус Христ и Свети Јован Крститељ. У горњем делу су старозаветни пророци, а изнад њих, између две аждаје, Распеће Христово. У тамбуру куполе су четворица Јеванђелиста, на западном зиду приказана је капела на Кајмакчалану, а са стране су фреске са ликовима великог жупана Стефана Немање и цара Душана.

Референце

Литература 
 Зорица Златић Ивковић, Манастири и цркве златиборске области, каталог изложбе, Сирогојно, 2013.
 Петар Оторанов, Знамења Златибора и околине, Ужице, 1996.

Спољашње везе 
 Епархија жичка

Цркве Епархије жичке
Православни храмови у Србији
Верски објекти у Ужицу
Културно наслеђе Западне Србије
Храмови посвећени Успењу Пресвете Богородице
Црква Успења Пресвете Богородице у Дрежнику , насењеном месту на територији града Ужица , подигнута је у периоду од до године и припада Епархији жичкој Српске православне цркве . Подизање цркве Подизање храма у селу везано је за подизање и освештавање сеоске школе године , када је епископ битољски Јосиф Цвијовић , родом из Дрежника , позвао мештане и понудио да и он сам лично учествује у прилогу . То је било пресудно да Дрежничани саграде цркву уз помоћ мајстора које је епископ довео са југа , из своје епархије . Они су саградили храм и украсили га живописом и иконама на олтарској прегради . Иконостас је наручен у битољској резбарској школи , а фреске је осликао Лукијан Бабић године . Послове око изградње дрежничког храма водио је прота Радосав Симић . Основни подаци о ктиторима Изнад улазних врата , на западој страни цркве , постављена је ктиторска плоча на којој пише : Грађенаг . Велики добротвор храма епископ битољски Јосиф Цвијовић Дрежничанин . Захвални парохијани подигли су године , поред цркве , Спомен дом са меморијалном поставком у част Јосифа Цвијовића , тачно нагодишњицу његовог рођења . Архитектура цркве Црква посвећена Успењу Пресвете Богородице саграђена је у „ неовизантијском стилу ” , као крстообразна грађевина са полукружном апсидом на источној страни . Певнице на јужној и северној страни су знатно мањих димензија у односу на олтарску апсиду . Кров изнад наоса засведен је полуобличастим сводом , а изнад централног дела је осмоугаона купола са осам правилно распоређених прозора . Црква је осветељена са више прозора , по три са северне и јужне стране , а по један на певницама и олтарском простору . Изнад западних врата налази се розета . Врата на северној страни цркве , која служе као споредни улаз у храм , знатно су мањих димензија од главних врата на западној страни . Престоне иконе на иконостасу су Свети Никола , Пресвета Богородица , Исус Христ и Свети Јован Крститељ . У горњем делу су старозаветни пророци , а изнад њих , између две аждаје , Распеће Христово . У тамбуру куполе су четворица Јеванђелиста , на западном зиду приказана је капела на Кајмакчалану , а са стране су фреске са ликовима великог жупана Стефана Немање и цара Душана . Референце Литература Зорица Златић Ивковић , Манастири и цркве златиборске области , каталог изложбе , Сирогојно , Петар Оторанов , Знамења Златибора и околине , Ужице , Спољашње везе Епархија жичка Цркве Епархије жичке Православни храмови у Србији Верски објекти у Ужицу Културно наслеђе Западне Србије Храмови посвећени Успењу Пресвете Богородице