Слањача
-{Agaricus bernardii (Quél.) Sacc}- или у народу позната као гљива Слањача. Врста је више халофитна него медитеранска. Ова гљива је јестива иако има непријатан мирис који се после кувња не осећа. Већином расте на пешчаном тлу.

Клобук 

Клобук је величине 6-14 cm. У младости је високо избочен а касније средње удубљен или спљоштен. Кожица је наборана, у већини случајева крљушаста. Крљушти могу бити тамније од основе а у већини случајева су истобојне.

Листићи 

Листићи су слободни и густи. Прво су сивкасти, после тога сиво-ружичасти, па пурпурно-ружичасти и на крају тамносмеђи. Величине су 3-5 cm а оштрица је светлија.

Стручак 

Стручак је кратак али масиван, 3,5-5,5/2,5-4,5 cm. При дну је крушколик или дебље заобљен.

Отрусина 

Отрусина је црно-смеђе боје.

Месо 

Месо је дебело и сочно. Боја му је мутно-бијела. Када се пререже одмах поцрвени, прво добије ружићчасто-црвену боју а касније љубичасту. Има непријатан мирис.

Микроскопија 

Споре су скоро округле, 5,5-7/5-6 mi.

Станиште 

Ова врста гљива је више медитеранска него халофитна. На Балканским просторима већином расте уз уски појас морске обале, до границе продирања соли у земљу.

Време раста 

Период раста је од септембра до децембра, а понекад и у пролеће.

Јестивост 
Слањача је јестива иако има непријатан мирис који се неутрализује приликом кувања али има велику храњиву вредност.

Сличне врсте 

Сличне врсте су 
 Лажна ускочица (Agaricus bernadiformis Bohus)
 Јодача (Agaricus iodosmus Heinem)

Референце

Литература 
 Ključ za gljive; Ivan Focht; Itro "Naprijed"; Zagreb 1986.

Гљиве
-{ Agaricus bernardii ( Quél . ) Sacc }- или у народу позната као гљива Слањача . Врста је више халофитна него медитеранска . Ова гљива је јестива иако има непријатан мирис који се после кувња не осећа . Већином расте на пешчаном тлу . Клобук Клобук је величинеcm . У младости је високо избочен а касније средње удубљен или спљоштен . Кожица је наборана , у већини случајева крљушаста . Крљушти могу бити тамније од основе а у већини случајева су истобојне . Листићи Листићи су слободни и густи . Прво су сивкасти , после тога сиво-ружичасти , па пурпурно-ружичасти и на крају тамносмеђи . Величине суcm а оштрица је светлија . Стручак Стручак је кратак али масиван,5-5,5 / 2,5-4,5 cm . При дну је крушколик или дебље заобљен . Отрусина Отрусина је црно-смеђе боје . Месо Месо је дебело и сочно . Боја му је мутно-бијела . Када се пререже одмах поцрвени , прво добије ружићчасто-црвену боју а касније љубичасту . Има непријатан мирис . Микроскопија Споре су скоро округле,5-7 / 5-6 mi . Станиште Ова врста гљива је више медитеранска него халофитна . На Балканским просторима већином расте уз уски појас морске обале , до границе продирања соли у земљу . Време раста Период раста је од септембра до децембра , а понекад и у пролеће . Јестивост Слањача је јестива иако има непријатан мирис који се неутрализује приликом кувања али има велику храњиву вредност . Сличне врсте Сличне врсте су Лажна ускочица ( Agaricus bernadiformis Bohus ) Јодача ( Agaricus iodosmus Heinem ) Референце Литература Ključ za gljive ; Ivan Focht ; Itro " Naprijed " ; Zagreb Гљиве