Библијска енциклопедија
Библијска енциклопедија назив је дела протођакона Радомира Ракића, лектора Богословског факултета Српске православне цркве у Београду и предавача Новог завета на Духовној академији у Србињу (Фочи), као и званичног преводиоца Светог архијерејског синода у Српској патријаршији. Књига је 2004. године. Издавач је Духовна академија Св Василија Острошког иѕ Србиња (Фоча). Издата је у два тома.

Први том обухвата одреднице од слова А до слова Л, на укупно 586 страна (остало литература), а други том - 632 стране од слова Љ до Ш, енциклопедијског формата, двостубачно. Оба тома су снабдевена са по четири географске карте Палестине и древног света, док су кроз књиге донети дијаграми, графички прикази, скице и најнеопходније илустрације.

Дело је рађено по угледу на светске библијске енциклопедије. Коришћена је руска енциклопедија архимандрита Никифора с краја 19. века, која је поново штампана у Москви 1992. године. Од немачких дела коришћен је Библијски лексикон Франца Ринекера (Lexikon zur Bibel, Вупертал, седамнаесто издање1987), затим велики Брокхаусов 6-томни Библијски лексикон (-{Р. Brockhaus, Das grosse Bibellexikon}-). Од енглеских дела аутору је нарочито помогао Harper's Bible Dictionary (San Francisco 1985), као и илустрована енциклопедија (-{The Illustrated Bible Dictionary, Vols, 1-3, Лондон 1980}-). Коришћена су и друга енциклопедијска дела, лексикони, атласи, као и приручници уз Стари и Нови завет.

Структура одредница је следећа: назив, затим је у првој загради то исто исписано јеврејском графијом, да би у другој загради стајала латинична транслитерација - правилно читање и, најзад, превод речи на српски, донет курзивом. Овај превод је веома значајан, јер семитска имена и називи увек имају своје значење. Уколико је обрађена новозаветна личност или појам, у првој загради наводи се то име или појам на грчком језику, такође уз значење у наредној загради.

Уколико постоји више лица са истим именом, наведени су по тачкама, уз педантно цитирање места где се наведено име спомиње у Светом писму, а понекад је и више таквих референци (нпр. Захарија има у Библији 33). Код географских места изнети су подаци када и ко је вршио археолошка истраживања односне локације, резултати тих истраживања, и сл. Уколико то место више не постоји у Палестини (данашњи Израел и Јордан), описане су археолошке претпоставке где би га данас требало тражити.

Објашњене су личности и места које се наводе у девтероканонским књигама, на пример у књигама Макавејским или код Јездре, Товита и др. Код Макавејских књига коришћен је превод Преосвећеног Епископа Атанасија Јевтића (Требиње 1995). Поједине значајније библијске личности су обрађене веома опширно како би се могла стећи потпуна слика о њима (нпр. Мојсије, Исаија, Јеремија, Илија, Јован Крститељ, Матеј, Петар, Павле, Саул ...). Аутор пише и о ванбиблијским личностима или догађајима, или локацијама (нпр. Рас Шамра, Елба, Наг Хамади...), износи династије фараона, Селевкида, Птолемејаца и др.

Стари завет је навођен према Даничићевом преводу, а Нови завет према преводу Комисије Светог архијерејског синода Српске православне цркве из 1984. г. Понегде је истакнуто како су поједини појам превели Емилијан Чарнић или Вук Караџић. И што је било најтеже, савесно се наводе како поједина имена гласе у Библији на српском језику, а то читање одступа од масоретског читања (нпр. стоји Озило, а треба Узило). Иначе, аутор је свуда наводио одреднице према источном начину читања вите и ите, тзв. витацизам, па тако имамо: Витлејем а не Бетлехем, Хеврон а не Хеброн, Тавор а не Табор, Кесарија, а не Цезареја, Ириод а не Херод, Језекиљ а не Хезекиел итд.).

Издавач Библијске енциклопедије је Духовна академија Светог Василија Острошког (данас Богословски факултет) у Србињу - Фочи). Рецензент овог значајног дела за савремено српско библијско богословље је др Мирко Томасовић, ванредни професор при катедри Новога завета Духовне академије св. Василија Острошког у Србињу, док је стручни сарадник, посебно за јеврејски слог и његову транслитерацију, др Илија Томић, доцент на Богословском факултету Српске православне цркве у Београду.

Спољашње везе 

Библија
Библијска енциклопедија назив је дела протођакона Радомира Ракића , лектора Богословског факултета Српске православне цркве у Београду и предавача Новог завета на Духовној академији у Србињу ( Фочи ) , као и званичног преводиоца Светог архијерејског синода у Српској патријаршији . Књига је године . Издавач је Духовна академија Св Василија Острошког иѕ Србиња ( Фоча ) . Издата је у два тома . Први том обухвата одреднице од слова А до слова Л , на укупнострана ( остало литература ) , а други том -стране од слова Љ до Ш , енциклопедијског формата , двостубачно . Оба тома су снабдевена са по четири географске карте Палестине и древног света , док су кроз књиге донети дијаграми , графички прикази , скице и најнеопходније илустрације . Дело је рађено по угледу на светске библијске енциклопедије . Коришћена је руска енциклопедија архимандрита Никифора с краја века , која је поново штампана у Москви године . Од немачких дела коришћен је Библијски лексикон Франца Ринекера ( Lexikon zur Bibel , Вупертал , седамнаесто издање1987 ) , затим велики Брокхаусовтомни Библијски лексикон ( -{ Р . Brockhaus , Das grosse Bibellexikon }- ) . Од енглеских дела аутору је нарочито помогао Harper's Bible Dictionary ( San Francisco као и илустрована енциклопедија ( -{ The Illustrated Bible Dictionary , Vols , Лондон- ) . Коришћена су и друга енциклопедијска дела , лексикони , атласи , као и приручници уз Стари и Нови завет . Структура одредница је следећа : назив , затим је у првој загради то исто исписано јеврејском графијом , да би у другој загради стајала латинична транслитерација - правилно читање и , најзад , превод речи на српски , донет курзивом . Овај превод је веома значајан , јер семитска имена и називи увек имају своје значење . Уколико је обрађена новозаветна личност или појам , у првој загради наводи се то име или појам на грчком језику , такође уз значење у наредној загради . Уколико постоји више лица са истим именом , наведени су по тачкама , уз педантно цитирање места где се наведено име спомиње у Светом писму , а понекад је и више таквих референци ( нпр . Захарија има у Библији Код географских места изнети су подаци када и ко је вршио археолошка истраживања односне локације , резултати тих истраживања , и сл . Уколико то место више не постоји у Палестини ( данашњи Израел и Јордан ) , описане су археолошке претпоставке где би га данас требало тражити . Објашњене су личности и места које се наводе у девтероканонским књигама , на пример у књигама Макавејским или код Јездре , Товита и др . Код Макавејских књига коришћен је превод Преосвећеног Епископа Атанасија Јевтића ( Требиње Поједине значајније библијске личности су обрађене веома опширно како би се могла стећи потпуна слика о њима ( нпр . Мојсије , Исаија , Јеремија , Илија , Јован Крститељ , Матеј , Петар , Павле , Саул \ . . . ) . Аутор пише и о ванбиблијским личностима или догађајима , или локацијама ( нпр . Рас Шамра , Елба , Наг Хамади . . . ) , износи династије фараона , Селевкида , Птолемејаца и др . Стари завет је навођен према Даничићевом преводу , а Нови завет према преводу Комисије Светог архијерејског синода Српске православне цркве из г . Понегде је истакнуто како су поједини појам превели Емилијан Чарнић или Вук Караџић . И што је било најтеже , савесно се наводе како поједина имена гласе у Библији на српском језику , а то читање одступа од масоретског читања ( нпр. стоји Озило , а треба Узило ) . Иначе , аутор је свуда наводио одреднице према источном начину читања вите и ите , тзв. витацизам , па тако имамо : Витлејем а не Бетлехем , Хеврон а не Хеброн , Тавор а не Табор , Кесарија , а не Цезареја , Ириод а не Херод , Језекиљ а не Хезекиел итд . ) . Издавач Библијске енциклопедије је Духовна академија Светог Василија Острошког ( данас Богословски факултет ) у Србињу - Фочи ) . Рецензент овог значајног дела за савремено српско библијско богословље је др Мирко Томасовић , ванредни професор при катедри Новога завета Духовне академије св . Василија Острошког у Србињу , док је стручни сарадник , посебно за јеврејски слог и његову транслитерацију , др Илија Томић , доцент на Богословском факултету Српске православне цркве у Београду . Спољашње везе Библија