Слатина (Вучитрн)
Слатина () насеље је у општини Вучитрн на Косову и Метохији. Након 1999. године село је познато и као Ђелбишт (). Село Слатина налази се на 2 km северно од Вучитрна. Према попису становништва из 2011. године, село је имало 491 становника, већину становништва чинили су Албанци. Последњи Срби из Слатине иселили су се 18. марта 2004. године. А већина Срба тачније 46 Срба у Слатини евакуисано је ноћ раније 17. марта. Назив је село добило по предању по заслањеном земљишту на коме је настала.

Електрично осветљење Слатина добија 1956. године, а водом се снабдева из бунара и др. Село је тек 2018. године добило асфалтни пут. Асфалтирање пута у Слатини почело је почетком 2018. године, а завршено је 30. априла 2018.

Географија 
Село је у равници, са мањим узвишењима, збијеног је типа, оранице са смоницом и растреситом земљом, на којима успевају све житарице и и воће. Село има своју заједничку листопадну шуму, те је тиме погодно за сточарство. У селу постоји извор киселе воде, али је запуштен. Један део села је повезан са системом за наводњавање. Смештено је у подножју огранака Копаоника, удаљено око 2 km североисточно од Вучитрна.

Слатина се дели на четири махале:
1. Горњу или Арнаутску
2. Крљегатску
3. Доњу
4. Кулаџијску махалу.

Куће у махалама су збијене сем неколико усамљених колонистичких кућа изван Кулаџијске махале. Удаљења између махала су 200-500 м.

Историја 
Први пут се помиње се у турском попису области Бранковића 1455, са 18 српских кућа, међу којима је и кућа попа Богдана. Слатина се помиње 1530. у османском дефтеру. године, као село у Вучитрнском санџаку. У Девичком поменику су од 1763. до 1777. у више наврата Срби дародавци манастира из овог села. Не зна се да ли је живот овог села прекидан, јер има доказа да су данашњи Срби у овом селу од почетка 18. века. Међутим, постоје индиције да су Срби увек живели у овом селу, јер новодосељени Срби део села увек зову „Микића ливаде”, а по сазнању у задњих 150 до 200 година није било становника по презимену Микић. Нема трагова да је некада постојала црква и гробље у овом селу, како то Атанасије Урошевић тврди, већ су Срби увек користили цркву и гробље у суседном селу Бањској, удаљеној око 2 км, што су и чинили до 2004. године.. У једном османском документу – петицији из 1822. године налази се и потпис једног житеља овог насеља по имену Мурат. Од 1922 до 1926. у ово село стигло је 6 кућа колониста који су од стране државе добили утринску земљу. Међу овим насељеницима био је један од лидера Комунистичке партије Југославије - Петко Милетић са два брата. Старица Петрана Перовић за живота изразила је жељу да буде после смрти сахрањена у својој ливади у селу. Њезина родбина је овај аманет прихватила и сахранила је по њеној жељи и подигла скроман споменик који је од стране новог власника Албанца уништен.

Мартовски погром 2004. 
Последњи Срби протерани су из Слатине за време мартовског погрома 2004. године, када је Слатину напустило око 50 Срба. Из Вучитрна се насиље пренело на село Слатина, где је спаљено 15 српских кућа, од којих су 8 биле напуштене. Тако су у Слатини, које је пре 1999. имала 130 српских кућа, остала само њихова згаришта. Неколико Срба је претучено, двоје од њих су тешко повређени и пребачени у болницу у Косовској Митровици. Евакуација је извршена у последњем тренутку. Општина Вучитрн и разне иностране организације су изградили куће за расељене Србе у Слатини. А 2010. године у Слатини је изграђено још 15 кућа за расељене Србе и поред кућа, општина Вучитрн је планирала да исплати 2.000 евра Србима који би се вратили у Слатину. Али Срби из Слатине протерани у периоду од 1999—2004. године нису желели да се врате. За српске избеглице из Слатине тренутно се граде куће у насељу Сунчана долина, код Малог Звечана, у општини Звечан.

Порекло становништва по родовима 
Подаци из 1935. године: Село је за време Османског царства на неки начин постало чифлик потурчењака Бадивуковића из Вучитрна. У њему су били чифчије и Срби и Албанци.

Српски родови
 Топличани (4 куће, Свети Никола). Досељени из Топлице још кад су Албанци насељавали Топлицу“.
 Зоговићи (2 куће, Ђурђевдан). Досељен из долине Ибра ниже Звечана после Топличана.
 Митићи (2 куће, Ђурђиц) из Бугарића (под Звечаном, сада Србовац) кад и Зоговићи.
 Чубрци (11 кућа, Аранђеловдан). Из своје старине Мораче иселили се прво у Метохију (пећку нахију), потом одатле у Крлигате (Стари Колашин), одакле су се у Слатину преселили „на 12 година пре узимања Топлице“. Тад су (1865) затекли у селу 3-4 куће Срба (Топличане, Зоговиће, Митиће) и исто толико Арбанаса.
 Шетоњићи (3 куће, Света Петка). Доселили се из села Матица (иза Звечана) после Чубрка.

Албански родови
 Латифовић (3 куће), од племена (фиса) Бериша. Пресељени из Цецилије после Чубрка.

Колонисти
 Петровићи (1 кућа), – Томашевићи (3 куће.) и – Милетићи (1 кућа.). Досељени 1924. године из Црне Горе.
 Бига (2 куће), досељен 1926. из Лике.

Након завршетка српско-турских ратова 1877/78. године из Топлице су се овде доселила 4 албанска братства (Музаћи - 6 кућа), Кастрати (2 куће), Којчићи и Пачариђићи. У Слатини су до 1925. године живеле породице Пачарађић и Музаћ, познати под заједничким надимком Кулаџићи, били су агине чифчије до 1912. године. Становали су заједно код агине куле у Кулаџића Махали (Кулаџијама, Кулаџићима). Било их је заједно око десет кућа. 1925. године иселили су се у Турску.

Учесници ослободилачких ратова 1912—1918 
На списку се не налазе Албанци и Срби који су учествовали на страни Османског царства и централних сила.
 Ђорђевић Стево, погинуо на Солуну
 Ђорђевић Цветко, Солунски фронт
 Ђорђевић Младен, погинуо у Балканском рату
 Костић Живко, погинуо у Церској бици
 Јаначковић Давид, Балкански рат
 Јаначковић Милан, Церска Битка
 Милентијевић Саво, Церска битка
 Савић Бига, погинуо у Балканском рату
 Савић Трајко, Балкански рат
 Савић Цветко, Солунски фронт
 Тодоровић Јован, погинуо на Солуну
 Тодоровић Танаско, Балкански рат

Учесници Другог светског рата (1941—47) 
 Ђорђевић Драгутин
 Ђорђевић Живко
 Ђорђевић Лазар
 Ђорђевић Милорад
 Ђорђевић Милутин
 Ђорђевић Смиљко
 Јаначковић Благоје
 Јаначковић Драгослав
 Јаначковић Драгољуб
 Јаначковић Славујко
 Јанићијевић Бранко
 Јанићијевић Милоје
 Јанићијевић Радуле
 Јанићијевић Саво
 Јанићијевић Светозар-Сазда
 Костић Слободан
 Костић Драгомир
 Костић Милорад
 Кујовић Милинко
 Кујовић Милорад
 Милетић Божо
 Милетић Спасоје
 Настић Живко
 Савић Божидар
 Савић Борисав
 Тодоровић Велибор
 Тодоровић Радојко
 Томашевић Драгиша
 Томашевић Петар
 Томашевић Радисав
 Милетић Бојана

Погинули у другом светском рату (1941—47) 
 Ђорђевић Живко, 1945, Пасома од балиста
 Милетић Божо, 1943, Сутјеска, као политички комесар Треће санџачке бригаде
 Милетић Бојана, 1942, код Вучитрна, од балиста

У логорима и заробљеништву 1941—45 
 Ђорђевић Крсто, Немачка
 Јанићијевић Бранко, Италија
 Перовић Вучић, Немачка

Жртве Другог светског рата 
 Кујовић Мирко, код касарне у Вучитрну 1941. од балиста
 Милетић Ђорђе, Судимска река код Гњилана, од балиста
 Перовић Бранко, акт. официр БЈВ, у Априлском рату 1941.
 Перовић Мирко, нестао у Априлском рату 1941.

Одсељени 1941—93 
 Ђорђевић Војислав 1978, са 4 члана., Краљево
 Ђорђевић Д. Драган 1978, са 3 члана., Краљево
 Ђорђевић Л. Драган 1976, са 3 члана., Звечан
 Ђорђевић Милан 1975, са 4 члана, Звечан
 Ђорђевић Миланка 1978, са 3 члана., Краљево
 Ђорђевић Чедо 1956, сам., Вучитрн
 Јанаћковић Божо 1967, сам., Приштина
 Јанаћковић Боривоје 1978, са 2 члана., Крагујевац
 Јанићијевић Живојин 1975, са 3 члана., Звечан
 Јанићијевић Љубиша 1978, са 3 члана., Звечан
 Јанићијевић Милован 1977, са 4 члана., Краљево
 Јанићијевић Милоје 1949, са 5 члана., Вуч., К. Митровица
 Јанићијевић Милентије 1975, са 3 члана., Звечан
 Јанићијевић Митар 1956, са 5 члана., Звечан
 Јанићијевић Саво 1949, са 4 члана., Вуч., К. Митровица
 Јанићијевић Светозар 1958, са 6 чланова., Косовска Митровица
 Јанићијевић Станко 1956, са 4 члана., Звечан
 Костић Живојин 1967, са 2 члана., Прилужје
 Костић Др. Мирољуб 1983, са 2 члана., Скопљe
 Костић Радомир 1967, са 2 члана., К. Митровица., Беогр.
 Кујовић Владо 1953, са 2 члана, Крагујевац
 Кујовић Драго 1955, са 2 члана., Батајница
 Кујовић Милинко 1955, са 3 члана., Багрдан
 Кујовић Милорад 1941, сам., Колашин, Ц. Гора
 Кујовић Радован 1955, сам., Крагујевац
 Милетић Мићо 1958, са 2 члана., К. Митровица
 Милетић Павле 1956, са 4 члана., Београд
 Настић Петар 1976, са 5 члана., Вучитрн
 Настић Слободан 1978, са 2 члана., Звечан
 Перовић Вучић 1970, са 4 члана., К. Грачаница
 Перовић Зорка 1955, са 3 члана., К. Митровица., Канада
 Перовић Мико 1986, са 2 члана., Звечан
 Савић Драган 1975, са 2 члана., Крушевац
 Савић Живојин 1950, сам., Вучитрн
 Тодоровић Бошко 1969, са 4 члана., К. Митровица
 Тодоровић Велибор 1969, са 2 члана., Косовска Митровица
 Тодоровић Душан 1979, сам., Београд
 Тодоровић Љубиша 1988, са 4 члана., Крагујевац
 Тодоровић Милан 1956, са 2 члана., Косовска Митровица
 Тодоровић Момчило 1986, са 4 члана., Вуч., Баточина
 Тодоровић Миломир 1977, са 2 члана., К. Митровица
 Тодоровић Петар 1969, са 2 члана., К. Митровица
 Тодоровић Родољуб 1981, са 2 члана., Баточина
 Томашевић Ацо 1955, са 2 члана., Звечан., Београд
 Томашевић Петар 1955, са 3 члана., Даниловград
 Томашевић Радисав 1978, са 4 члана., Вучитрн

Из Слатине се у периоду од 1941. до 1988. године иселило 46 српских домаћинстава са 127 чланова. Године 1997. у овом селу живело је 36 српских домаћинстава са 154 члана, од тога 9 старачких са 16 чланова и преко 250 Албанаца. 1999. године село је имало 38 албанских кућа са око 370 становника и 34 српске куће са око 120 становника.

Демографија 
У Слатини је 1900. године било 22 куће (14 албанских и 8 српских). После ослобођења од Турака село је имало 195 житеља (1914).

Становништво 
Према попису из 1961. и 1971. године место је било већински насељено Србима и Црногорцима, док је 1981. године већинско становништво било албанско. Број Срба је у Слатини опао током 1980-их кад су се Срби исељавали из Слатине због албанског терора. Након рата 1999. године и погрома 2004. године сви Срби и Црногорци су напустили Слатину. Албанци су масовно почели да се досељавају у Слатину након протеривања Срба после рата.

Напомене

Референце

Литература 
   
 Задужбине Косова (споменици српског народа), Епархија рашко-призренска, Призрен, Богословски факултет, Београд, (1987). стр. 525
 Jeton Sallahu, Bedri Xhema Çështja nga Historia e Vushtrrisë me Rrethinë – Deri në mbarim të Luftës së Dytë Botërore, 2017
   
 

Википројект географија/Насеља у Србији

Насељена места на Косову и Метохији
Насељена места у Вучитрну
Слатина ( ) насеље је у општини Вучитрн на Косову и Метохији . Након године село је познато и као Ђелбишт ( ) . Село Слатина налази се наkm северно од Вучитрна . Према попису становништва из године , село је ималостановника , већину становништва чинили су Албанци . Последњи Срби из Слатине иселили су се марта године . А већина Срба тачнијеСрба у Слатини евакуисано је ноћ раније марта . Назив је село добило по предању по заслањеном земљишту на коме је настала . Електрично осветљење Слатина добија године , а водом се снабдева из бунара и др . Село је тек године добило асфалтни пут . Асфалтирање пута у Слатини почело је почетком године , а завршено је априла Географија Село је у равници , са мањим узвишењима , збијеног је типа , оранице са смоницом и растреситом земљом , на којима успевају све житарице и и воће . Село има своју заједничку листопадну шуму , те је тиме погодно за сточарство . У селу постоји извор киселе воде , али је запуштен . Један део села је повезан са системом за наводњавање . Смештено је у подножју огранака Копаоника , удаљено окоkm североисточно од Вучитрна . Слатина се дели на четири махале : 1. Горњу или Арнаутску 2. Крљегатску 3. Доњу 4. Кулаџијску махалу . Куће у махалама су збијене сем неколико усамљених колонистичких кућа изван Кулаџијске махале . Удаљења између махала сум . Историја Први пут се помиње се у турском попису области Бранковића сасрпских кућа , међу којима је и кућа попа Богдана . Слатина се помиње у османском дефтеру. године , као село у Вучитрнском санџаку . У Девичком поменику су од до у више наврата Срби дародавци манастира из овог села . Не зна се да ли је живот овог села прекидан , јер има доказа да су данашњи Срби у овом селу од почетка века . Међутим , постоје индиције да су Срби увек живели у овом селу , јер новодосељени Срби део села увек зову „ Микића ливаде ” , а по сазнању у задњихдогодина није било становника по презимену Микић . Нема трагова да је некада постојала црква и гробље у овом селу , како то Атанасије Урошевић тврди , већ су Срби увек користили цркву и гробље у суседном селу Бањској , удаљеној ококм , што су и чинили до године .. У једном османском документу – петицији из године налази се и потпис једног житеља овог насеља по имену Мурат . Оддо у ово село стигло јекућа колониста који су од стране државе добили утринску земљу . Међу овим насељеницима био је један од лидера Комунистичке партије Југославије - Петко Милетић са два брата . Старица Петрана Перовић за живота изразила је жељу да буде после смрти сахрањена у својој ливади у селу . Њезина родбина је овај аманет прихватила и сахранила је по њеној жељи и подигла скроман споменик који је од стране новог власника Албанца уништен . Мартовски погром Последњи Срби протерани су из Слатине за време мартовског погрома године , када је Слатину напустило окоСрба . Из Вучитрна се насиље пренело на село Слатина , где је спаљеносрпских кућа , од којих субиле напуштене . Тако су у Слатини , које је пре ималасрпских кућа , остала само њихова згаришта . Неколико Срба је претучено , двоје од њих су тешко повређени и пребачени у болницу у Косовској Митровици . Евакуација је извршена у последњем тренутку . Општина Вучитрн и разне иностране организације су изградили куће за расељене Србе у Слатини . А године у Слатини је изграђено јошкућа за расељене Србе и поред кућа , општина Вучитрн је планирала да исплати000 евра Србима који би се вратили у Слатину . Али Срби из Слатине протерани у периоду од2004. године нису желели да се врате . За српске избеглице из Слатине тренутно се граде куће у насељу Сунчана долина , код Малог Звечана , у општини Звечан . Порекло становништва по родовима Подаци из године : Село је за време Османског царства на неки начин постало чифлик потурчењака Бадивуковића из Вучитрна . У њему су били чифчије и Срби и Албанци . Српски родови Топличаникуће , Свети Никола ) . Досељени из Топлице још кад су Албанци насељавали Топлицу “ . Зоговићикуће , Ђурђевдан ) . Досељен из долине Ибра ниже Звечана после Топличана . Митићикуће , Ђурђиц ) из Бугарића ( под Звечаном , сада Србовац ) кад и Зоговићи . Чубрцикућа , Аранђеловдан ) . Из своје старине Мораче иселили се прво у Метохију ( пећку нахију ) , потом одатле у Крлигате ( Стари Колашин ) , одакле су се у Слатину преселили „ нагодина пре узимања Топлице “ . Тад сузатекли у селукуће Срба ( Топличане , Зоговиће , Митиће ) и исто толико Арбанаса . Шетоњићикуће , Света Петка ) . Доселили се из села Матица ( иза Звечана ) после Чубрка . Албански родови Латифовићкуће ) , од племена ( фиса ) Бериша . Пресељени из Цецилије после Чубрка . Колонисти Петровићикућа ) , – Томашевићикуће . ) и – Милетићикућа . ) . Досељени године из Црне Горе . Бигакуће ) , досељен из Лике . Након завршетка српско-турских ратова78. године из Топлице су се овде доселилаалбанска братства ( Музаћи -кућа ) , Кастратикуће ) , Којчићи и Пачариђићи . У Слатини су до године живеле породице Пачарађић и Музаћ , познати под заједничким надимком Кулаџићи , били су агине чифчије до године . Становали су заједно код агине куле у Кулаџића Махали ( Кулаџијама , Кулаџићима ) . Било их је заједно око десет кућа. године иселили су се у Турску . Учесници ослободилачких ратова1918 На списку се не налазе Албанци и Срби који су учествовали на страни Османског царства и централних сила . Ђорђевић Стево , погинуо на Солуну Ђорђевић Цветко , Солунски фронт Ђорђевић Младен , погинуо у Балканском рату Костић Живко , погинуо у Церској бици Јаначковић Давид , Балкански рат Јаначковић Милан , Церска Битка Милентијевић Саво , Церска битка Савић Бига , погинуо у Балканском рату Савић Трајко , Балкански рат Савић Цветко , Солунски фронт Тодоровић Јован , погинуо на Солуну Тодоровић Танаско , Балкански рат Учесници Другог светског рата47 ) Ђорђевић Драгутин Ђорђевић Живко Ђорђевић Лазар Ђорђевић Милорад Ђорђевић Милутин Ђорђевић Смиљко Јаначковић Благоје Јаначковић Драгослав Јаначковић Драгољуб Јаначковић Славујко Јанићијевић Бранко Јанићијевић Милоје Јанићијевић Радуле Јанићијевић Саво Јанићијевић Светозар-Сазда Костић Слободан Костић Драгомир Костић Милорад Кујовић Милинко Кујовић Милорад Милетић Божо Милетић Спасоје Настић Живко Савић Божидар Савић Борисав Тодоровић Велибор Тодоровић Радојко Томашевић Драгиша Томашевић Петар Томашевић Радисав Милетић Бојана Погинули у другом светском рату47 ) Ђорђевић Живко , Пасома од балиста Милетић Божо , Сутјеска , као политички комесар Треће санџачке бригаде Милетић Бојана , код Вучитрна , од балиста У логорима и заробљеништву45 Ђорђевић Крсто , Немачка Јанићијевић Бранко , Италија Перовић Вучић , Немачка Жртве Другог светског рата Кујовић Мирко , код касарне у Вучитрну од балиста Милетић Ђорђе , Судимска река код Гњилана , од балиста Перовић Бранко , акт. официр БЈВ , у Априлском рату Перовић Мирко , нестао у Априлском рату Одсељени93 Ђорђевић Војислав сачлана . , Краљево Ђорђевић Д . Драган сачлана . , Краљево Ђорђевић Л . Драган сачлана . , Звечан Ђорђевић Милан сачлана , Звечан Ђорђевић Миланка сачлана . , Краљево Ђорђевић Чедо сам . , Вучитрн Јанаћковић Божо сам . , Приштина Јанаћковић Боривоје сачлана . , Крагујевац Јанићијевић Живојин сачлана . , Звечан Јанићијевић Љубиша сачлана . , Звечан Јанићијевић Милован сачлана . , Краљево Јанићијевић Милоје сачлана . , Вуч . , К . Митровица Јанићијевић Милентије сачлана . , Звечан Јанићијевић Митар сачлана . , Звечан Јанићијевић Саво сачлана . , Вуч . , К . Митровица Јанићијевић Светозар сачланова . , Косовска Митровица Јанићијевић Станко сачлана . , Звечан Костић Живојин сачлана . , Прилужје Костић Др . Мирољуб сачлана . , Скопљe Костић Радомир сачлана . , К . Митровица . , Беогр . Кујовић Владо сачлана , Крагујевац Кујовић Драго сачлана . , Батајница Кујовић Милинко сачлана . , Багрдан Кујовић Милорад сам . , Колашин , Ц . Гора Кујовић Радован сам . , Крагујевац Милетић Мићо сачлана . , К . Митровица Милетић Павле сачлана . , Београд Настић Петар сачлана . , Вучитрн Настић Слободан сачлана . , Звечан Перовић Вучић сачлана . , К . Грачаница Перовић Зорка сачлана . , К . Митровица . , Канада Перовић Мико сачлана . , Звечан Савић Драган сачлана . , Крушевац Савић Живојин сам . , Вучитрн Тодоровић Бошко сачлана . , К . Митровица Тодоровић Велибор сачлана . , Косовска Митровица Тодоровић Душан сам . , Београд Тодоровић Љубиша сачлана . , Крагујевац Тодоровић Милан сачлана . , Косовска Митровица Тодоровић Момчило сачлана . , Вуч . , Баточина Тодоровић Миломир сачлана . , К . Митровица Тодоровић Петар сачлана . , К . Митровица Тодоровић Родољуб сачлана . , Баточина Томашевић Ацо сачлана . , Звечан . , Београд Томашевић Петар сачлана . , Даниловград Томашевић Радисав сачлана . , Вучитрн Из Слатине се у периоду од до године иселилосрпских домаћинстава сачланова . Године у овом селу живело јесрпских домаћинстава сачлана , од тогастарачких сачланова и прекоАлбанаца. године село је ималоалбанских кућа са окостановника исрпске куће са окостановника . Демографија У Слатини је године билокућеалбанских исрпских ) . После ослобођења од Турака село је ималожитеља Становништво Према попису из и године место је било већински насељено Србима и Црногорцима , док је године већинско становништво било албанско . Број Срба је у Слатини опао токомих кад су се Срби исељавали из Слатине због албанског терора . Након рата године и погрома године сви Срби и Црногорци су напустили Слатину . Албанци су масовно почели да се досељавају у Слатину након протеривања Срба после рата . Напомене Референце Литература Задужбине Косова ( споменици српског народа ) , Епархија рашко-призренска , Призрен , Богословски факултет , Београд , стр . Jeton Sallahu , Bedri Xhema Çështja nga Historia e Vushtrrisë me Rrethinë – Deri në mbarim të Luftës së Dytë Botërore , Википројект географија / Насеља у Србији Насељена места на Косову и Метохији Насељена места у Вучитрну