Русанда (слатинско станиште)
Русанда је слано језеро у Србији, код војвођанског места Меленци. Поред сланог језера у парку природе Русанда су значајна и слатинска станишта која представљају природно богатство огромне вредности. Ова станишта се налазе на Директиви о стаништима Европске уније као станиште које захтева неодложиву и приоритетну заштиту због велике угрожености и огромних ботаничких вредности.

Слатине 

Слатине или слана земљишта су земљишта која се налазе под утицајем алкалних соли и у којима је натријум одлучујући фактор. Слатине су хидро-халогене творевине, и у њиховом стварању прва улога припада води и солима. Слатине су земљишта која су услед процеса засољавања и алкализације, односно расољавања и деалкализације, изменила више или мање своје првобитне особине.

За екологију и пољопривреду слатине су значајна група земљишта пошто се на њима развијају посебни еколошки типови биљака- халофите. Сходно чињеници да су то врсте које су прилагођене животним условима са високим концентрацијама соли у земљишту, оне представљају ретке и специфичне заједнице а самим тим је и животињска компонента која их прати специфична. Услед велике концентрације соли у земљишту, слатине представљају неповољну средину за узгајање пољопривредних култура.

Слатине, у широком смислу, представљају комплексну групу земљишта која се, и поред неких битних заједничких особина, међу собом у много чему разликују, тако да се може издвојити неколико њихових типова. Једна од главних особина слатина је њихов садржај у алкалним солима, мада у погледу врсте и концентрације тих соли постоје велике разлике.

На основу процеса који владају у њима, концентрације и карактера соли као и физичких особина, типичне слатине се могу поделити на три групе:

солончак — слана земљишта богата водорастворљивим солима. Могу се поделити на сланице (доминирају хлориди и сулфати), содњаче (доминира сода) и солитерњаче (доминирају нитрати).

солоњец — слана земљишта у којима су штетне соли у већој или мањој мери испране, док је адсорптивни комплекс засићен претежно На-јонима.

солођ — у њима је из адсорптивног комплекса истиснут и натријум, и то јонима водоника или неким другим.

Положај 
Слатинска станишта, иако изузетно богата природним вредностима, према суми њихових површина доминирају међу стаништима у Војводини које карактерише недовољна законска заштита. Русанда највеће заслањено језеро у Србији, заједно са Сланим коповом и Окањ баром представља део очуваног и еколошки функционалног комплекса заслањених језера и ливада у банатском Потисју. Слатинска станишта и језеро Русанда се налазе у оквиру парка природе Русанда које се налази у близини Зрењанина и Новог Бечеја.

Биљни свет 
На подручју Русанде забележен је велики диверзитет биљних врста, у оквиру кога се издвајају васкуларне биљке (235 таксона). Највећи број забележених врста спада у строго заштићене врсте, у складу са Правилником о проглађењу и заштити строго заштићених и заштићених дивљих врста биљака, животиња и гљива. Нарочито значајне биљне врсте су: -{Bassia sedoides, Suaeda pannonica, Scorzonera parviflora, Silene viscosa, Trifolium ornithopodioides i Aster tripolium subsp. pannonicus}-.

Животињски свет 
Простор Русанде представља и једну од најзначајнијих станица за сеобу птица водених станишта (посебно шљукарица -{Charadriiformes}-) у Војводини и на миграторном коридору који следи ток Тисе, као и важно место гнеђжења бројних врста специфичних за слана језера и заслањене мочваре, међу којима се истичу сабљарка -{(Recurvirostra avosetta)}- и властелица -{(Himantopus himantopus)}-. Слатинске ливаде у њеној околини значајно су станиште текунице -{(Spermophilus citellus)}-

Значај подручја 
Значај и еколошке функције овог подручја су многобројне. То је један од неколико преосталих локалитета са веома добро израженом комбинацијом предеоних елемената: заслањеног језера и припадајуће халофитске вегетације( вегетација заслањених земљишта), окружених мозаиком очуваних и делимично очуваних ливадско-степских, мочварних и пољопривредних станишта у Србији, који садржи веома велико богатство биљног и животињског света специфичног за панонска слана језера.

Простор Русанде има и коридорску функцију, обезбеђујући физичку везу између сланих језера и заслањених ливадских станишта суседних подручја које спаја, формирајући тако средиште слатинско-степског коридора у банатском Потисју.

Фактори угрожавања слатинских станишта

Фрагментација 
Површине под природном вегетацијом су изузетно мале, те се на њима не могу одвијати природни процеси и опстати стабилне популације. Обрађене површине у заштитној зони између природних фрагмената онемогућавају кретање ситних животиња и отежавају разношење семена и плодова. Тако су све више угрожене популације ретких врста, јер на малим просторима живе мале популације које поседују само део варијабилности генетског фонда врсте, па је и њихова отпорност смањена. Осим тога на малим површинама нема довољно простора за спонтане сукцесије што доводи до смањења диверзитета.

Маргинални утицај 
Велика је додирна зона природне вегетације са обрађеним површинама и са линијама саобраћаја, што помаже продор инвазивних врста. С друге стране унутрашњи, неометани делови су мале површине или потпуно недостају, што је у супротности са потребама животињских врста за неометаним стаништем.

Антропогени утицаји 
Данас су на овом природном добру све разноврсније делатности које директно или индиректно угрожавају опстанак природних реткости и укупне природне вредности подручја. Добар део природних екосистема човек је до данас, поступно уништавао у циљу добијања пољопривредних површина. Предео је нарушен првенствено због претварања слатинских станишта у њиве.

Деградација услед неадекватног коришћења 
На првом месту се истиче претерана испаша а потом и неадекватно кошење ливада

Види још 
 Слатина (тло)
 Парк природе Русанда

Литература 
 Студија заштите Парк природе „Русанда”
 Бојана Надаждин: Фауна стеница -{(Heteroptera, Insecta)}- степских и слатинских станишта СРП „Селевењске пустаре” - мастер рад

Спољашње везе 
 Бања Русанда

Банат
Русанда је слано језеро у Србији , код војвођанског места Меленци . Поред сланог језера у парку природе Русанда су значајна и слатинска станишта која представљају природно богатство огромне вредности . Ова станишта се налазе на Директиви о стаништима Европске уније као станиште које захтева неодложиву и приоритетну заштиту због велике угрожености и огромних ботаничких вредности . Слатине Слатине или слана земљишта су земљишта која се налазе под утицајем алкалних соли и у којима је натријум одлучујући фактор . Слатине су хидро-халогене творевине , и у њиховом стварању прва улога припада води и солима . Слатине су земљишта која су услед процеса засољавања и алкализације , односно расољавања и деалкализације , изменила више или мање своје првобитне особине . За екологију и пољопривреду слатине су значајна група земљишта пошто се на њима развијају посебни еколошки типови биљака- халофите . Сходно чињеници да су то врсте које су прилагођене животним условима са високим концентрацијама соли у земљишту , оне представљају ретке и специфичне заједнице а самим тим је и животињска компонента која их прати специфична . Услед велике концентрације соли у земљишту , слатине представљају неповољну средину за узгајање пољопривредних култура . Слатине , у широком смислу , представљају комплексну групу земљишта која се , и поред неких битних заједничких особина , међу собом у много чему разликују , тако да се може издвојити неколико њихових типова . Једна од главних особина слатина је њихов садржај у алкалним солима , мада у погледу врсте и концентрације тих соли постоје велике разлике . На основу процеса који владају у њима , концентрације и карактера соли као и физичких особина , типичне слатине се могу поделити на три групе : солончак — слана земљишта богата водорастворљивим солима . Могу се поделити на сланице ( доминирају хлориди и сулфати ) , содњаче ( доминира сода ) и солитерњаче ( доминирају нитрати ) . солоњец — слана земљишта у којима су штетне соли у већој или мањој мери испране , док је адсорптивни комплекс засићен претежно На-јонима. солођ — у њима је из адсорптивног комплекса истиснут и натријум , и то јонима водоника или неким другим . Положај Слатинска станишта , иако изузетно богата природним вредностима , према суми њихових површина доминирају међу стаништима у Војводини које карактерише недовољна законска заштита . Русанда највеће заслањено језеро у Србији , заједно са Сланим коповом и Окањ баром представља део очуваног и еколошки функционалног комплекса заслањених језера и ливада у банатском Потисју . Слатинска станишта и језеро Русанда се налазе у оквиру парка природе Русанда које се налази у близини Зрењанина и Новог Бечеја . Биљни свет На подручју Русанде забележен је велики диверзитет биљних врста , у оквиру кога се издвајају васкуларне биљкетаксона ) . Највећи број забележених врста спада у строго заштићене врсте , у складу са Правилником о проглађењу и заштити строго заштићених и заштићених дивљих врста биљака , животиња и гљива . Нарочито значајне биљне врсте су : -{ Bassia sedoides , Suaeda pannonica , Scorzonera parviflora , Silene viscosa , Trifolium ornithopodioides i Aster tripolium subsp. pannonicus }- . Животињски свет Простор Русанде представља и једну од најзначајнијих станица за сеобу птица водених станишта ( посебно шљукарица -{ Charadriiformes }- ) у Војводини и на миграторном коридору који следи ток Тисе , као и важно место гнеђжења бројних врста специфичних за слана језера и заслањене мочваре , међу којима се истичу сабљарка -{ ( Recurvirostra avosetta ) }- и властелица -{ ( Himantopus himantopus ) }- . Слатинске ливаде у њеној околини значајно су станиште текунице -{ ( Spermophilus citellus ) }- Значај подручја Значај и еколошке функције овог подручја су многобројне . То је један од неколико преосталих локалитета са веома добро израженом комбинацијом предеоних елемената : заслањеног језера и припадајуће халофитске вегетације ( вегетација заслањених земљишта ) , окружених мозаиком очуваних и делимично очуваних ливадско-степских , мочварних и пољопривредних станишта у Србији , који садржи веома велико богатство биљног и животињског света специфичног за панонска слана језера . Простор Русанде има и коридорску функцију , обезбеђујући физичку везу између сланих језера и заслањених ливадских станишта суседних подручја које спаја , формирајући тако средиште слатинско-степског коридора у банатском Потисју . Фактори угрожавања слатинских станишта Фрагментација Површине под природном вегетацијом су изузетно мале , те се на њима не могу одвијати природни процеси и опстати стабилне популације . Обрађене површине у заштитној зони између природних фрагмената онемогућавају кретање ситних животиња и отежавају разношење семена и плодова . Тако су све више угрожене популације ретких врста , јер на малим просторима живе мале популације које поседују само део варијабилности генетског фонда врсте , па је и њихова отпорност смањена . Осим тога на малим површинама нема довољно простора за спонтане сукцесије што доводи до смањења диверзитета . Маргинални утицај Велика је додирна зона природне вегетације са обрађеним површинама и са линијама саобраћаја , што помаже продор инвазивних врста . С друге стране унутрашњи , неометани делови су мале површине или потпуно недостају , што је у супротности са потребама животињских врста за неометаним стаништем . Антропогени утицаји Данас су на овом природном добру све разноврсније делатности које директно или индиректно угрожавају опстанак природних реткости и укупне природне вредности подручја . Добар део природних екосистема човек је до данас , поступно уништавао у циљу добијања пољопривредних површина . Предео је нарушен првенствено због претварања слатинских станишта у њиве . Деградација услед неадекватног коришћења На првом месту се истиче претерана испаша а потом и неадекватно кошење ливада Види још Слатина ( тло ) Парк природе Русанда Литература Студија заштите Парк природе „ Русанда ” Бојана Надаждин : Фауна стеница -{ ( Heteroptera , Insecta ) }- степских и слатинских станишта СРП „ Селевењске пустаре ” - мастер рад Спољашње везе Бања Русанда Банат