Балканска масница
Балканска масница () је вишегодишња инсективорна биљка из породице мешинки. Ова врста је балкански ендемит.

Опис 
Дугуљасти лепљиви листови прикупљени су у основи розете биљке. Цвет је плаво-љубичасте боје са две „усне”, горњом дводелном и доњом троделном, и издуженом остругом.

Цвета од маја до августа, а плодови сазревају од јула до септембра.

Недостатак хранљивих материја у сиромашним земљиштима биљке надокнађују инсективороном исхраном. Привлаче их капљице на његовим листовима, за које се инсекти лепе. Биљка их затим вари отпуштањем посебних ензима.

Распрострањење 
Ендемична је за балканско полуострво, са изузетком подврсте -{Pinguicula balcanica ssp. pontica}- која расте у Турској на Улудагу и у близини Бајбурта. Срећемо је у Албанији, Бугарској, Грчкој, Црној Гори, Србији и Северној Македонији. У Србији расте на Старој планини на локалитету Арбиње и Шар-планини на Брезовици (најзначајније популације су у цирковима). У Црној Гори живи на тресетиштима Барног и Модрог језера на Дурмитору. У Грчкој расте на Кајмакчалану, Смоликасу, Грамосу, Северном Пинду и Вардузији. У Северној Македонији живи на Кајмакчалану и Корабу. У Бугарској расте на Рили и Пирину. У Албанији насељава широко подручје од северозападног дела Албанских Алпа преко Ђалице и Кораба на североистоку и Јабланице на истоку до Грамоса на југоистоку земље.

Станиште 
Расте у субалпском појасу планина на надморској висини од 900 до 2.500 m. на влажним и киселим стаништима. Често се може наћи на планинским тресетиштима, мочварним ливадама, око извора и на влажним стенама.

Литература 
 Павлов, Димитър; Мариус Димитров. Ботаника. ЛТУ, София, 2010

Спољашње везе 

Pinguicula
Флора Северне Македоније
Флора Србије
Ендемити
Балканска масница ( ) је вишегодишња инсективорна биљка из породице мешинки . Ова врста је балкански ендемит . Опис Дугуљасти лепљиви листови прикупљени су у основи розете биљке . Цвет је плаво-љубичасте боје са две „ усне ” , горњом дводелном и доњом троделном , и издуженом остругом . Цвета од маја до августа , а плодови сазревају од јула до септембра . Недостатак хранљивих материја у сиромашним земљиштима биљке надокнађују инсективороном исхраном . Привлаче их капљице на његовим листовима , за које се инсекти лепе . Биљка их затим вари отпуштањем посебних ензима . Распрострањење Ендемична је за балканско полуострво , са изузетком подврсте -{ Pinguicula balcanica ssp. pontica }- која расте у Турској на Улудагу и у близини Бајбурта . Срећемо је у Албанији , Бугарској , Грчкој , Црној Гори , Србији и Северној Македонији . У Србији расте на Старој планини на локалитету Арбиње и Шар-планини на Брезовици ( најзначајније популације су у цирковима ) . У Црној Гори живи на тресетиштима Барног и Модрог језера на Дурмитору . У Грчкој расте на Кајмакчалану , Смоликасу , Грамосу , Северном Пинду и Вардузији . У Северној Македонији живи на Кајмакчалану и Корабу . У Бугарској расте на Рили и Пирину . У Албанији насељава широко подручје од северозападног дела Албанских Алпа преко Ђалице и Кораба на североистоку и Јабланице на истоку до Грамоса на југоистоку земље . Станиште Расте у субалпском појасу планина на надморској висини оддо500 m. на влажним и киселим стаништима . Често се може наћи на планинским тресетиштима , мочварним ливадама , око извора и на влажним стенама . Литература Павлов , Димитър ; Мариус Димитров . Ботаника . ЛТУ , София , Спољашње везе Pinguicula Флора Северне Македоније Флора Србије Ендемити