Глинени модел зрна пшенице из Благотина
Глинени модел зрна пшенице на чијој полеђини је приказан храм кружног облика, пут и насеље полуземуница је пронађен на локалитету Благотин код Трстеника. Приказ на полеђини га чини најранијим урбанистичким планом, јер је стар 8.000 година. Појављује се у документарном филму Благотин, град добрих људи у ком Светозар Нани Станковић прича о томе како угравирани симболи представљају план благотинског насеља. Зрно се чува заједно са осталим благотинским налазима у Археолошкој збирци Филозофског факултета у Београду.

Благотин 

Благотин је значајан археолошки локалитет на коме је откривено ранонеолитско насеље. Основали су га припадници старчевачке културе, односно њене најстарије фазе — протостарчево, крајем 7. и почетком 6. миленијума п. н. е. Становници Благотина су се бавили сточарством и земљорадњом, о чему, између осталог сведоче и керамичка зрна пшенице пронађена на локалитету. Као доказ постојања духовне културе пронађене су фигуре венере – стилизоване женске фигуре које представљају симбол плодности и рађања.

Археолошка ископавања 
Од 6 хектара у Благотину је истражено 350 квадратних метара. Пронађени су бројни култни предмети духовне старчевачке културе, као што су женске фигурине, симболи рађања и плодности. Ископавања на локалитету обустављена су 1999. године, непосредно пре бомбардовања Србије.

Галерија

Види такође 
 Благотин, град добрих људи

Референце

Спољашње везе 

Старчевачка култура
Праисторија на тлу Србије
Глинени модел зрна пшенице на чијој полеђини је приказан храм кружног облика , пут и насеље полуземуница је пронађен на локалитету Благотин код Трстеника . Приказ на полеђини га чини најранијим урбанистичким планом , јер је стар000 година . Појављује се у документарном филму Благотин , град добрих људи у ком Светозар Нани Станковић прича о томе како угравирани симболи представљају план благотинског насеља . Зрно се чува заједно са осталим благотинским налазима у Археолошкој збирци Филозофског факултета у Београду . Благотин Благотин је значајан археолошки локалитет на коме је откривено ранонеолитско насеље . Основали су га припадници старчевачке културе , односно њене најстарије фазе — протостарчево , крајем и почетком миленијума п. н. е . Становници Благотина су се бавили сточарством и земљорадњом , о чему , између осталог сведоче и керамичка зрна пшенице пронађена на локалитету . Као доказ постојања духовне културе пронађене су фигуре венере – стилизоване женске фигуре које представљају симбол плодности и рађања . Археолошка ископавања Одхектара у Благотину је истраженоквадратних метара . Пронађени су бројни култни предмети духовне старчевачке културе , као што су женске фигурине , симболи рађања и плодности . Ископавања на локалитету обустављена су године , непосредно пре бомбардовања Србије . Галерија Види такође Благотин , град добрих људи Референце Спољашње везе Старчевачка култура Праисторија на тлу Србије