Анђело де Губернатис
Анђело де Губернатис (; Торино, 7. април. 1840 – Рим, 26. фебруар. 1913) био је италијански научник и публициста, стручњак за компаративну митологију, књижевник, оријенталиста и историчар књижевности.

Био је дописни члан Српског ученог друштва од 9. фебруара 1886. и почасни члан Српске краљевске академије од 15. новембра 1892.

Биографија 

Анђело де Губернатис рођен је у Торину, у грофовској породици. Његов деда био је војни капетан и службеник Министарства финансија. Анђело де Губернатис се школовао на универзитету у Торину. Још током студија радио је као гимназијски професор у градићу Кјери. Одмах по завршетку студија, 1862. године, именован је за професор латинске и грчке књижевносту у месту Лучера, а затим и за професора италијанске књижевности у месту Ивреа. Међутим, већ у новембру исте године напушта службу, јер је добио стипендију за усавршавање на студијама санскрта и компаративне граматике у Берлину. Вративши се у Италију 1863. године, добија место професора на студијама санскрта и компаративне лингвистике на Институту за више студије у Фиренци (Istituto di studî superiori di Firenze). Будући да је још у студентским данима објављивао чланке у различитим научним часописима, де Губернатис у јануару 1865. године покреће нови часопис за науку, књижевност и уметност, под нзивом Италијанска цивилизација (ит. La Civiltà italiana). Неколико недеља по основању часописа он се придружује анархистичкој групи Михаила Бакуњина и из политичких разлога подноси оставку на ово место. Међутим, анархистичке идеје га не држе дуго, па се 1867. године враћа свом професорском позиву и у Фиренци остаје све до 1890. године, када је добија место професора италијанске књижевности и санскрта на Универзитету у Риму, где предаје све до 1908. године.

Најзначајнија дела 
Гроф Анђело де Губернатис је био угледни италијански научник и публициста, стручњак за компаративну митологију. Покренуо је и уређивао неколико научних часописа, од којих треба истаћи Интернационалну ревију (ит. Revue Inernationale) који је почео да излази 1884. године у Фиренци. Објавио је велики број радова из области етнологији и упоредне митологије. Бавио се и оријенталистиком и у овој области главно његово дело је Историја италијанских путника у источне Индије (Storia dei viaggiatori italiani nelle Indie orientali, 1875). Из историје књижевности најважнија дела су му Библиографски речник савремених писаца и Велика историја светских књижевности у 18 томова.е Губернатис је био плодоносан и као аутор великог броја лирских и драмских дела, али у овим радовима није достигао већи квалитет, па су она углавном заборављена.

Де Губернатис у Србији 
Године 1886. Анђело де Губернатис је постао дописни члан Српског ученог друштва, а у фебруару 1897. године, на позив неколико српских пријатеља (бивши министри Стеван Поповић и Стојан Бошковић, професор Велике школе Миленко Веснић и Стојан Новаковић, доскорашњи председник Министарског савета) дошао у Београд. Том приликом био је примљен на Двору, а гостовао је и у домовима угледних српских представника науке Стојана Новаковића, Милана Ђ. Милићевића и Јована Жујовића.

У Београду је де Губернатис одржао три предавања. Прво предавање, „О улози жене у савременом друштву” одржано је у Двору, друго, „О народности и човечанству” у Грађанској касини, а треће, „О положају словенских народа у Европи” у Великој школи. Посебну пажњу привукло је треће предавање, о положају словенских народа у Европи, посебно балканских Словена. Сва три предавања су одмах објављена у часопису Дело, у мартовском, априлском и мајском броју. Предавање о улози жене у савременом друштву објавио је и часопис Женски свет.  Исте године у београду је, на српском језику, објављено и његово дело Породица, отаџбина, човечанство

Губернатис је током боравка у Београду имао прилике да разговара о Србији и српском питању и да се снабде литературом и корисним обавештењима од правих познавалаца те материје. У децембру исте године завршио је у Риму рукопис своје књиге La Serbie et les Serbes и одмах је објавио у Фиренци. Било је то лепо штиво, настало на основу и сазнања и личних утисака. Са симпатијама је Губернатис у њој писао о Србији, Србима, њиховој прошлости, савременој организацији српске државе, српској цркви, војсци Србије, школству, државној управи, градовима, и спољним односима. У једној глави се Губернатис осврнуо и на свој боравак у Београду.

У Београду је Губернатис имао пријатељски сусрет са Новаковићем, а током више година они су водили међусобну преписку. Из ових контаката је уследило публиковање Новаковићевих текстова Lettre de Belgrade и Lettres de Belgrade у Губернатисовом часопису Revue Internationale 1884. године. Рад је публикован у преводу на српски језик у часопису Братство.

Утицај на српску културу де Губернатис је остварио и преко свог дела La mythologie des plantes, ou les legendes du regne vegetal (Митологија биљака, и легенде из биљног царства). Наиме, по угледу на ову књигу Павле Софрић Нишевљанин саставио је своју књигу Главније биље у народном веровању и певању код нас Срба, прву књигу написану на ову тему код нас.

Види још 
 Списак почасних чланова СКА
 Списак чланова Српског ученог друштва

Референце

Литература

Спољашње везе 

Чланови Српског ученог друштва
Почасни чланови САНУ
Италијански књижевници
Италијански лингвисти
Оријенталисти
Италијански научници
Италијански публицисти
Анђело де Губернатис ( ; Торино , април.– Рим , фебруар.био је италијански научник и публициста , стручњак за компаративну митологију , књижевник , оријенталиста и историчар књижевности . Био је дописни члан Српског ученог друштва од фебруара и почасни члан Српске краљевске академије од новембра Биографија Анђело де Губернатис рођен је у Торину , у грофовској породици . Његов деда био је војни капетан и службеник Министарства финансија . Анђело де Губернатис се школовао на универзитету у Торину . Још током студија радио је као гимназијски професор у градићу Кјери . Одмах по завршетку студија , године , именован је за професор латинске и грчке књижевносту у месту Лучера , а затим и за професора италијанске књижевности у месту Ивреа . Међутим , већ у новембру исте године напушта службу , јер је добио стипендију за усавршавање на студијама санскрта и компаративне граматике у Берлину . Вративши се у Италију године , добија место професора на студијама санскрта и компаративне лингвистике на Институту за више студије у Фиренци ( Istituto di studî superiori di Firenze ) . Будући да је још у студентским данима објављивао чланке у различитим научним часописима , де Губернатис у јануару године покреће нови часопис за науку , књижевност и уметност , под нзивом Италијанска цивилизација ( ит . La Civiltà italiana ) . Неколико недеља по основању часописа он се придружује анархистичкој групи Михаила Бакуњина и из политичких разлога подноси оставку на ово место . Међутим , анархистичке идеје га не држе дуго , па се године враћа свом професорском позиву и у Фиренци остаје све до године , када је добија место професора италијанске књижевности и санскрта на Универзитету у Риму , где предаје све до године . Најзначајнија дела Гроф Анђело де Губернатис је био угледни италијански научник и публициста , стручњак за компаративну митологију . Покренуо је и уређивао неколико научних часописа , од којих треба истаћи Интернационалну ревију ( ит . Revue Inernationale ) који је почео да излази године у Фиренци . Објавио је велики број радова из области етнологији и упоредне митологије . Бавио се и оријенталистиком и у овој области главно његово дело је Историја италијанских путника у источне Индије ( Storia dei viaggiatori italiani nelle Indie orientali , Из историје књижевности најважнија дела су му Библиографски речник савремених писаца и Велика историја светских књижевности утомова.е Губернатис је био плодоносан и као аутор великог броја лирских и драмских дела , али у овим радовима није достигао већи квалитет , па су она углавном заборављена . Де Губернатис у Србији Године Анђело де Губернатис је постао дописни члан Српског ученог друштва , а у фебруару године , на позив неколико српских пријатеља ( бивши министри Стеван Поповић и Стојан Бошковић , професор Велике школе Миленко Веснић и Стојан Новаковић , доскорашњи председник Министарског савета ) дошао у Београд . Том приликом био је примљен на Двору , а гостовао је и у домовима угледних српских представника науке Стојана Новаковића , Милана Ђ . Милићевића и Јована Жујовића . У Београду је де Губернатис одржао три предавања . Прво предавање , „ О улози жене у савременом друштву ” одржано је у Двору , друго , „ О народности и човечанству ” у Грађанској касини , а треће , „ О положају словенских народа у Европи ” у Великој школи . Посебну пажњу привукло је треће предавање , о положају словенских народа у Европи , посебно балканских Словена . Сва три предавања су одмах објављена у часопису Дело , у мартовском , априлском и мајском броју . Предавање о улози жене у савременом друштву објавио је и часопис Женски свет . Исте године у београду је , на српском језику , објављено и његово дело Породица , отаџбина , човечанство Губернатис је током боравка у Београду имао прилике да разговара о Србији и српском питању и да се снабде литературом и корисним обавештењима од правих познавалаца те материје . У децембру исте године завршио је у Риму рукопис своје књиге La Serbie et les Serbes и одмах је објавио у Фиренци . Било је то лепо штиво , настало на основу и сазнања и личних утисака . Са симпатијама је Губернатис у њој писао о Србији , Србима , њиховој прошлости , савременој организацији српске државе , српској цркви , војсци Србије , школству , државној управи , градовима , и спољним односима . У једној глави се Губернатис осврнуо и на свој боравак у Београду . У Београду је Губернатис имао пријатељски сусрет са Новаковићем , а током више година они су водили међусобну преписку . Из ових контаката је уследило публиковање Новаковићевих текстова Lettre de Belgrade и Lettres de Belgrade у Губернатисовом часопису Revue Internationale године . Рад је публикован у преводу на српски језик у часопису Братство . Утицај на српску културу де Губернатис је остварио и преко свог дела La mythologie des plantes , ou les legendes du regne vegetal ( Митологија биљака , и легенде из биљног царства ) . Наиме , по угледу на ову књигу Павле Софрић Нишевљанин саставио је своју књигу Главније биље у народном веровању и певању код нас Срба , прву књигу написану на ову тему код нас . Види још Списак почасних чланова СКА Списак чланова Српског ученог друштва Референце Литература Спољашње везе Чланови Српског ученог друштва Почасни чланови САНУ Италијански књижевници Италијански лингвисти Оријенталисти Италијански научници Италијански публицисти