Аришевац
Аришевац (лат. Suillus grevillei) је микоризна гљива из реда вргања (Boletales) која расте у симбиози са аришима (лат.Larix spp). Далеко је чешћа врста у Азији док се у остатку северне хемисфере јавља у вештачким засадима ариша. Прави колоније. Плодоноси од јуна до новембра најчешће у два таласа.

Опис плодног тела 
Шешир је код ове врсте је пречника углавном до 10 cm полулуптаст, заобљен до звонолик слузав жуте до наранџасте боје. Кожица је глатка, слузава и као да помало виси са ивице шешира. 

Цевчице су кратке и жуте величине 5-10 mm. Док је гљива млада цевчице су покривене дебелим белим опнастим велом. 
Поре ове врсте су округле и ситне, жуте па рђасто прскане. 

Месо је дебело, сочно и мекано, жуте боје без неког особеног мириса и благог укуса. Дршка је сличне боје као и шешир и на себи поседује трајан беличасти прстен. 

Дршка је висока од 5-12 cm, а дебљина 1,5-3 cm.

Микроскопија 
Споре су бледе или хијалине, цилиндричне или издужено-вретенасте димензија 8-12 × 3-4 μm. Цистиде су у накупинама, маслинасто смеђе, батинасте, или са суженим врхом (30-60 × 6-7 μm).

Отисак спора 
Отисак спора је кестењасто смеђа до глинасто окер боје (нема примеса маслинасте).

Јестивост 
Јестива и укусна гљива. Може се и кувати и поховати. Кожицу шешира пре спремања обавезно огулити јер поседује веће количине протеина глутена.

Литература 
 Uzelac, Branislav (2009). Gljive Srbije i zapadnog Balkana. Beograd: BGV -{logic}-.
 -{Giuseppe, P.}- (1997). Atlas gljiva. Zagreb: Prosvjeta.
 Flik, M. (2010). Koja je ovo gljiva? prepoznavanje, sakupljanje, upotreba. Beograd: Marso.
 -{Phillips, R. (2006). Mushrooms. London: Macmillan.}-

Јестиве печурке
Гљиве
Аришевац ( лат . Suillus grevillei ) је микоризна гљива из реда вргања ( Boletales ) која расте у симбиози са аришима ( лат.Larix spp ) . Далеко је чешћа врста у Азији док се у остатку северне хемисфере јавља у вештачким засадима ариша . Прави колоније . Плодоноси од јуна до новембра најчешће у два таласа . Опис плодног тела Шешир је код ове врсте је пречника углавном доcm полулуптаст , заобљен до звонолик слузав жуте до наранџасте боје . Кожица је глатка , слузава и као да помало виси са ивице шешира . Цевчице су кратке и жуте величинеmm . Док је гљива млада цевчице су покривене дебелим белим опнастим велом . Поре ове врсте су округле и ситне , жуте па рђасто прскане . Месо је дебело , сочно и мекано , жуте боје без неког особеног мириса и благог укуса . Дршка је сличне боје као и шешир и на себи поседује трајан беличасти прстен . Дршка је висока одcm , а дебљина5-3 cm . Микроскопија Споре су бледе или хијалине , цилиндричне или издужено-вретенасте димензија×μm . Цистиде су у накупинама , маслинасто смеђе , батинасте , или са суженим врхом×μm ) . Отисак спора Отисак спора је кестењасто смеђа до глинасто окер боје ( нема примеса маслинасте ) . Јестивост Јестива и укусна гљива . Може се и кувати и поховати . Кожицу шешира пре спремања обавезно огулити јер поседује веће количине протеина глутена . Литература Uzelac , Branislav Gljive Srbije i zapadnog Balkana . Beograd : BGV -{ logic } -. -{ Giuseppe , P. }- Atlas gljiva . Zagreb : Prosvjeta . Flik , M . Koja je ovo gljiva ? prepoznavanje , sakupljanje , upotreba . Beograd : Marso. -{ Phillips , R. Mushrooms . London : Macmillan . }- Јестиве печурке Гљиве