Списак народних хероја одликованих после рата
Списак народних хероја одликованих после рата даје преглед свих проглашених и одликованих народних хероја Југославије, од маја 1945. до 1950, као и од 1955. до 1991. године. 

Орден народног хероја био је највише одликовање за храброст Социјалистичке Федеративне Републике Југославије (СФРЈ) и додељиван је углавном за херојске заслуге у току Народноослободилачког рата. Установљен је 15. августа 1943. указом Врховног штаба НОВ и ПОЈ, а пре тога постојало је звање народног хероја, које је установљено децембра 1941. године. Од 1942. до 1990. орден је додељен укупно 1.394 пута од чега је одликовано укупно 1.323 бораца и руководилаца Народноослободилачке војске и партизанских одреда Југославије (НОВ и ПОЈ) и 22 страних држављана. 

Одлуке о проглашењу народних хероја после рата најпре је доносио Президијум Народне скупштине ФНРЈ, потом од јануара 1953. до маја 1980.председник Републике, а након његове смрти Председништво СФРЈ. У периоду од 1951. до 1953. извршено је масовно проглашење народних хероја и тада је за народног хероја проглашена укупно 1.091 особа. Пре овог масовног одликовања, у периоду од маја 1945. до 1950. одликоване су укупно 124 особе — 116 припадника НОВ и ПОЈ и 8 страних држављана. Тада се укупан број народних хероја попео на 230 лица. Након масовног одликовања, у периоду од 1955. до 1991. одликовано је још укупно 20 особа — 16 југословенских и 4 страна држављанина. 

Велика већина народних хероја одликованих у после ратном периоду, до 1951, одликована је постхумно. Број живих народних хероја се до краја 1945. са 23 попео на 32 особе — 20 припадника НОВ и ПОЈ и 12 припадника Црвене армије. Народни хероји одликовани за живота у периоду од маја до краја 1945. били су — Александар Ранковић, Јово Радовановић Јоваш, Димитрије Лазаров Раша и Пеко Дапчевић, као и шесторо припаднике Црвене армије — Фјодор Толбухин, Иван Булкин, Павел Дмитријенко, Иван Константинов, Александар Манагадзе и Васиљ Улиско. До краја 1950. овај број се попео на 38 народних хероја, а одликовани за живота у периоду од 1945. до 1950. били су — Петар Боројевић, Радивоје Јовановић Брадоња и Јово Капичић, као и страни држављани — Михал Жимјерски, Лудвик Свобода и Енвер Хоџа. Већину народних хероја и даље су чинили мушкарци — 221 народни херој, док се број жена повећао на свега 9 хероја. У периоду од 1945. до 1950. за народне хероје је проглашено свега седам жена — Радојка Лакић, Драгица Правица, Мајда Шилц, Ђука Динић, Љубица Поповић, Анка Буторац и Милица Павловић Дара.

У периоду од 1955. до 1991, већина народних хероја одликована је постхумно, изузев Владимира Роловића, који је одликован након рањавања од стране усташких терориста, али је убрзо након тога преминуо и тројице страних држављана. Последњи народних херој из периода Народноослободилачког рата била је Милка Боснић, која је одликована 17. маја 1974, а последњи народни херој мајор ЈНА Милан Тепић, одликован неколико месеци након погибије 19. новембра 1991. године.

Орден народног хероја је у периоду након завршетка Народноослободилачког рата додељиван и колетивним титуларима — организацијама, ратним јединицама и градовима. Први колективни носилац Ордена народног хероја био је Савез комунистичке омладине Југославије, одликован 14. октобра 1948. године. Након тога приликом прославе петнаестогодишњице битке на Сутјесци, 3. јула 1958. Орденом је одликовано 17 ратних јединица, а 7. маја 1970. одликован је и град Љубљана. До 1971. број организација одликованих Орденом народног хероја попео се на четири, док се до 1974. број одликованих градова попео на осам — из сваке републике и покрајине по један. Број одликованих ратних јединица и установа НОВ и ПОЈ се до краја 1979. попео на 33, а последња војна јединица одликована Орденом народног хероја био је Раднички батаљон Ужичког НОП одреда, који је одликован 19. септембра 1979. године.

Такође, у послератном периоду, код доделе Ордена народног хероја направљен је један преседан јер је одликовање додељивано више пута истој особи — Јосипу Брозу Титу. Први пут је био одликован, у току рата, 19. новембра 1944. године. Повод за доделу другог Ордена народног хероја, 15. маја 1972. био је његов осамдесети рођендан, док је повод за доделу трећег Ордена народног хероја, 16. маја 1977. био његов 85-и рођендан и четрдесета годишњица његовог доласка на чело КПЈ.

Одликовани

1945. године 
 Списак народних хероја одликованих у периоду од јануара до 9. маја 1945. године можете видети овде.

1946—1948. година

1949—1950. година

1951—1953. година

1951.

1952.

1953.

1955—1991. година

Референце

Литература 

 
 
 
 
 
 
 
  
  
  
  
  
  
  

2
Списак Народних хероја
Списак народних хероја одликованих после рата даје преглед свих проглашених и одликованих народних хероја Југославије , од маја до као и од до године . Орден народног хероја био је највише одликовање за храброст Социјалистичке Федеративне Републике Југославије ( СФРЈ ) и додељиван је углавном за херојске заслуге у току Народноослободилачког рата . Установљен је августа указом Врховног штаба НОВ и ПОЈ , а пре тога постојало је звање народног хероја , које је установљено децембра године . Од до орден је додељен укупно394 пута од чега је одликовано укупно323 бораца и руководилаца Народноослободилачке војске и партизанских одреда Југославије ( НОВ и ПОЈ ) истраних држављана . Одлуке о проглашењу народних хероја после рата најпре је доносио Президијум Народне скупштине ФНРЈ , потом од јануара до мајапредседник Републике , а након његове смрти Председништво СФРЈ . У периоду од до извршено је масовно проглашење народних хероја и тада је за народног хероја проглашена укупно091 особа . Пре овог масовног одликовања , у периоду од маја до одликоване су укупноособе —припадника НОВ и ПОЈ истраних држављана . Тада се укупан број народних хероја попео налица . Након масовног одликовања , у периоду од до одликовано је још укупноособа —југословенских истрана држављанина . Велика већина народних хероја одликованих у после ратном периоду , до одликована је постхумно . Број живих народних хероја се до краја сапопео наособе —припадника НОВ и ПОЈ иприпадника Црвене армије . Народни хероји одликовани за живота у периоду од маја до краја били су — Александар Ранковић , Јово Радовановић Јоваш , Димитрије Лазаров Раша и Пеко Дапчевић , као и шесторо припаднике Црвене армије — Фјодор Толбухин , Иван Булкин , Павел Дмитријенко , Иван Константинов , Александар Манагадзе и Васиљ Улиско . До краја овај број се попео нанародних хероја , а одликовани за живота у периоду од до били су — Петар Боројевић , Радивоје Јовановић Брадоња и Јово Капичић , као и страни држављани — Михал Жимјерски , Лудвик Свобода и Енвер Хоџа . Већину народних хероја и даље су чинили мушкарци —народни херој , док се број жена повећао на свегахероја . У периоду од до за народне хероје је проглашено свега седам жена — Радојка Лакић , Драгица Правица , Мајда Шилц , Ђука Динић , Љубица Поповић , Анка Буторац и Милица Павловић Дара . У периоду од до већина народних хероја одликована је постхумно , изузев Владимира Роловића , који је одликован након рањавања од стране усташких терориста , али је убрзо након тога преминуо и тројице страних држављана . Последњи народних херој из периода Народноослободилачког рата била је Милка Боснић , која је одликована маја а последњи народни херој мајор ЈНА Милан Тепић , одликован неколико месеци након погибије новембра године . Орден народног хероја је у периоду након завршетка Народноослободилачког рата додељиван и колетивним титуларима — организацијама , ратним јединицама и градовима . Први колективни носилац Ордена народног хероја био је Савез комунистичке омладине Југославије , одликован октобра године . Након тога приликом прославе петнаестогодишњице битке на Сутјесци , јула Орденом је одликованоратних јединица , а маја одликован је и град Љубљана . До број организација одликованих Орденом народног хероја попео се на четири , док се до број одликованих градова попео на осам — из сваке републике и покрајине по један . Број одликованих ратних јединица и установа НОВ и ПОЈ се до краја попео на а последња војна јединица одликована Орденом народног хероја био је Раднички батаљон Ужичког НОП одреда , који је одликован септембра године . Такође , у послератном периоду , код доделе Ордена народног хероја направљен је један преседан јер је одликовање додељивано више пута истој особи — Јосипу Брозу Титу . Први пут је био одликован , у току рата , новембра године . Повод за доделу другог Ордена народног хероја , маја био је његов осамдесети рођендан , док је повод за доделу трећег Ордена народног хероја , маја био његови рођендан и четрдесета годишњица његовог доласка на чело КПЈ . Одликовани 1945. године Списак народних хероја одликованих у периоду од јануара до маја године можете видети овде. 1946—1948. година 1949—1950. година 1951—1953. година 1951. 1952. 1953. 1955—1991. година Референце Литература 2 Списак Народних хероја