Весна Шарановић Светек
Весна Шарановић Светек (Сремски Карловци, 13. мај 1937 – Сремски Карловци, 17. март 1993) била је српски археолог и научни саветник. За време свога живота оставила је велики траг у истраживањима античког стакла на територији Паноније.

Биографија 
У Сремским Карловцима је завршила основну школу и Карловачку гимназију. Одлучује да настави своје школовање у Београду и уписује Филозофски факултет, смер археологија, где је 1962. године дипломирала. Као кустос приправник за археологију радила је у Градском музеју у Винковцима, у периоду од 1966-1968. године. За време кратке службе у Винковцима остварила се као аутор две самосталне тематске изложбе Ликови царица на римском новцу и Terra sigillata из фонда винковачког музеја. Такође, бавила се и научним радом, на самом почетку своје каријере. Објавила је радове у часопису Археолошки поглед из 1967. године под називом Распоред римских легија и помоћних трупа на делу Лимеса од Даља до Петроварадина, као и Винковци, Каменица - Античко налазиште.

Од 1. фебруара 1972. до 1. јануара 1973. године радила је на месту кустоса за античку археологију са пола радног времена, како би касније прешла у Матичну службу Војвођанског музеја у Новом Саду (данас Музеј Војводине).
Магистрирала је 1978. године на Филозофском факултету у Београду са темом Римски коштани предмети на територији Јужне Паноније. Њен научни рад заокружен је одбраном докторске дисертације 1985. године са темом Античко стакло у југословенском делу Доње Паноније. Докторски рад је добио одличну рецензију академика Милутина Гарашанина.
Као научни сарадник од 1987. године била је носилац и обрађивач неколико тема из области стакла и стаклене пасте. На жалост, изненадна смрт је омела у даљем раду на објављивању резултата свог рада у планираној монографији. Међутим, монографија је објављена много година након њене смрти, 2009. године. Била је учесник на бројним археолошким ископавањима на локалитетима у Винковцима, Сремској Митровци, Гомолари, Чортановцима, Бешки, Свилошу и др.
Умрла је и сахрањена 1993. године у свом родном месту, Сремским Карловцима.

Дела 
За време свога живота писала је бројне чланке и организовала изложбе.

Изложбе 
 Ликови царица на римском новцу
 Terra sigillata из фонда винковачког музеја

Чланци и студије 
 Распоред римских легија и помоћних трупа на делу Лимеса од Даља до Петроварадина у часопису Археолошки поглед, 1967.
 Винковци, Каменица - Античко налазиште у часопису Археолошки поглед, 1967.
 Terra sigillata са печатима у археолошкој збирци Винковачког музеја у часопису Археолошки поглед 1971.
 Изузетна римска амајлија из Петровца код Вуковара у часопису Рад војвођанских музеја, 1974-1978.
 Црнац (Niger) у часопису Рад војвођанских музеја, 1974-1978.
 Прилог проучавању античког коштанорезачког-резбарског заната на територији Јужне Паноније са посебним освртом на Сирмијум у часопису Рад војвођанских музеја, 1980.
 Раноцарска лончарска радионица у Цибалама у часопису Старинар, 1980.
 Уметнички предмети од кости у часопису Жива антика, 1980.
 Топографија и каталог римских коштаних предмета из Сирмијума у часопису Рад војвођанских музеја, 1981.
 Прилог познавању римских оловних плочица у часопису Рад војвођанских музеја, 1987.
 Студија - Римски коштани предмети из Сирмијума у часопису Рад војвођанских музеја, 1988.
 Студија - Цигларство као значајна привредна грана на подручју југословенске провинције Доња Панонија у часопису Рад војвођанског музеја, 1989.
 Научна обрада сарматске збирке Војвођанског музеја у часопису Рад војвођанских музеја, 1992.

Монографије 
 Римске наруквице од стакла, стаклене пасте и гагата у провинцији Доња Панонија, Београд 2009.
 Античко стакло у југословенском делу провинције Доње Паноније, Нови Сад 1986.
 Римске наруквице од стакла, стаклене пасте и гагата у провинцији Доња Панонија 
Римске наруквице од стакла, стаклене пасте и гагата у провинцији Доња Панонија је књига коју је написала и објављена је након њене смрти.
Ово је прва монографија у којој се обрађују римске наруквице са некадашње територије провинције Panonia Inferior. Иако су начињене од лако ломљивог материјала локалитети данашње регије Срема и Славоније успели су добро да их очувају. Од укупног броја 179 примерака који су обрађени само су 4 очуване у целости. Највише их је направљено од стаклене пасте 159, затим 16 од стакла и 4 од црног гагата. У римским некрополама је пронађено 8 наруквица, у античким насељима 69, док је осталих 102 случајно пронађене. Обрађене наруквице потичу углавном из музеја Срема у Сремској Митровици, као и из музеја Војводине из Новог Сада.

Из монографије сазнајемо да се наруквице код Римљана проналазе само у гробовима жена, девојака и девојчица. Чешће су носиле наруквице на левој руци и то четири до шест комада. Оне се убрајају у луксузнији накит за разлику од коштаних и металних наруквица, стога се и знатно ређе налазе у гробовима.

На основу сакупљених и обрађених примерака стаклене наруквице су погодне за праћење путем типологија. Овде су први пут како код нас, тако и у иностранству примењене типологије наруквица од стаклених материјала зато што се до сада нигде ова тема није посебно проучавала. Зато је ова типологија прва такве врсте и потпуно самостална. Временом ће она бити допуњена, не толико новим типовима наруквица, колико варијантама и подваријантама.

Занимљивости 
Поред свог примарног посла, била је члан Друштва љубитеља Сремских Карловаца. У овом Друштву је била доста активна и залагала се за преименовање појединих назива улица у Сремским Карловцима.

Галерија

Референце 

Рођени 1937.
Умрли 1993.
Српски археолози
Карловчани (Сремски Карловци)
Весна Шарановић Светек ( Сремски Карловци , мај– Сремски Карловци , мартбила је српски археолог и научни саветник . За време свога живота оставила је велики траг у истраживањима античког стакла на територији Паноније . Биографија У Сремским Карловцима је завршила основну школу и Карловачку гимназију . Одлучује да настави своје школовање у Београду и уписује Филозофски факултет , смер археологија , где је године дипломирала . Као кустос приправник за археологију радила је у Градском музеју у Винковцима , у периоду од године . За време кратке службе у Винковцима остварила се као аутор две самосталне тематске изложбе Ликови царица на римском новцу и Terra sigillata из фонда винковачког музеја . Такође , бавила се и научним радом , на самом почетку своје каријере . Објавила је радове у часопису Археолошки поглед из године под називом Распоред римских легија и помоћних трупа на делу Лимеса од Даља до Петроварадина , као и Винковци , Каменица - Античко налазиште . Од фебруара до јануара године радила је на месту кустоса за античку археологију са пола радног времена , како би касније прешла у Матичну службу Војвођанског музеја у Новом Саду ( данас Музеј Војводине ) . Магистрирала је године на Филозофском факултету у Београду са темом Римски коштани предмети на територији Јужне Паноније . Њен научни рад заокружен је одбраном докторске дисертације године са темом Античко стакло у југословенском делу Доње Паноније . Докторски рад је добио одличну рецензију академика Милутина Гарашанина . Као научни сарадник од године била је носилац и обрађивач неколико тема из области стакла и стаклене пасте . На жалост , изненадна смрт је омела у даљем раду на објављивању резултата свог рада у планираној монографији . Међутим , монографија је објављена много година након њене смрти , године . Била је учесник на бројним археолошким ископавањима на локалитетима у Винковцима , Сремској Митровци , Гомолари , Чортановцима , Бешки , Свилошу и др . Умрла је и сахрањена године у свом родном месту , Сремским Карловцима . Дела За време свога живота писала је бројне чланке и организовала изложбе . Изложбе Ликови царица на римском новцу Terra sigillata из фонда винковачког музеја Чланци и студије Распоред римских легија и помоћних трупа на делу Лимеса од Даља до Петроварадина у часопису Археолошки поглед , Винковци , Каменица - Античко налазиште у часопису Археолошки поглед , Terra sigillata са печатима у археолошкој збирци Винковачког музеја у часопису Археолошки поглед Изузетна римска амајлија из Петровца код Вуковара у часопису Рад војвођанских музеја , Црнац ( Niger ) у часопису Рад војвођанских музеја , Прилог проучавању античког коштанорезачког-резбарског заната на територији Јужне Паноније са посебним освртом на Сирмијум у часопису Рад војвођанских музеја , Раноцарска лончарска радионица у Цибалама у часопису Старинар , Уметнички предмети од кости у часопису Жива антика , Топографија и каталог римских коштаних предмета из Сирмијума у часопису Рад војвођанских музеја , Прилог познавању римских оловних плочица у часопису Рад војвођанских музеја , Студија - Римски коштани предмети из Сирмијума у часопису Рад војвођанских музеја , Студија - Цигларство као значајна привредна грана на подручју југословенске провинције Доња Панонија у часопису Рад војвођанског музеја , Научна обрада сарматске збирке Војвођанског музеја у часопису Рад војвођанских музеја , Монографије Римске наруквице од стакла , стаклене пасте и гагата у провинцији Доња Панонија , Београд Античко стакло у југословенском делу провинције Доње Паноније , Нови Сад Римске наруквице од стакла , стаклене пасте и гагата у провинцији Доња Панонија Римске наруквице од стакла , стаклене пасте и гагата у провинцији Доња Панонија је књига коју је написала и објављена је након њене смрти . Ово је прва монографија у којој се обрађују римске наруквице са некадашње територије провинције Panonia Inferior . Иако су начињене од лако ломљивог материјала локалитети данашње регије Срема и Славоније успели су добро да их очувају . Од укупног бројапримерака који су обрађени само суочуване у целости . Највише их је направљено од стаклене пасте затимод стакла иод црног гагата . У римским некрополама је пронађенонаруквица , у античким насељима док је осталихслучајно пронађене . Обрађене наруквице потичу углавном из музеја Срема у Сремској Митровици , као и из музеја Војводине из Новог Сада . Из монографије сазнајемо да се наруквице код Римљана проналазе само у гробовима жена , девојака и девојчица . Чешће су носиле наруквице на левој руци и то четири до шест комада . Оне се убрајају у луксузнији накит за разлику од коштаних и металних наруквица , стога се и знатно ређе налазе у гробовима . На основу сакупљених и обрађених примерака стаклене наруквице су погодне за праћење путем типологија . Овде су први пут како код нас , тако и у иностранству примењене типологије наруквица од стаклених материјала зато што се до сада нигде ова тема није посебно проучавала . Зато је ова типологија прва такве врсте и потпуно самостална . Временом ће она бити допуњена , не толико новим типовима наруквица , колико варијантама и подваријантама . Занимљивости Поред свог примарног посла , била је члан Друштва љубитеља Сремских Карловаца . У овом Друштву је била доста активна и залагала се за преименовање појединих назива улица у Сремским Карловцима . Галерија Референце Рођени Умрли Српски археолози Карловчани ( Сремски Карловци )