Ђуро Јелачић
Ђуро Јелачић (25. мај 1805–20. јул 1901) је био хрватски подмаршал, млађи брат бана Јосипа Јелачића.

Биографија 
Ђуро је био син Фрање Јелачића и Ане Портнер, унуке Мартина Кнежевића. Школовао се у бечком Терезанијуму и као кадет је 1824. године ступио у 13. граничарски пешадијски пук, а потом у 4. драгунски коњанички пук. Потпоручник је постао 1830. године, натпоручник 1832, сатник друге класе 1834, а сатник 1. класе 1839. године. Под заповедништво надвојводе Фридриха учествује у експедицији у Сирији 1839-40. године на месту заповедника првог банског граничарског пешадијског пука. Учествује 1848-49. године у опсадама Пескјера и у бици код Новаре, као и у опсади Венеције 1849. године. Учествује у окупацији подунавских кнежевина у Кримском рату. Именован је подмаршалом и заповедником дивизије у Кракову, а потом у Бечу. Учествује 1859. године у биткама код Палетра и Мађенте. Након рата је заповедник дивизија у Падови и Венецији, а 1860. године постаје пуковник 69. линијског пешадијског пука. Именован је 1861. године подкапетаном Краљевине Хрватске, Славоније и Далмације. Због критике германизације Хрватске је пензионисан. Са Штросмајером преговара око преноса банових посмртних остатака из капеле Светог Јосипа. На свом поседу је створио, између осталог, прву хрватску сушионицу воћа и поврћа. Године 1873. именован је председником Хрватско-славонског господарског друштва. Председавао је њиме до краја живота. Истакао се у унапређењу узгоја винове лозе у Хрватској. Од 1879. године је члан Љубљанског господарског друштва.

Извори 
 Хрватски биографски лексикон, пдф

Рођени 1805.
Умрли 1901.
Личности Кримског рата
Ђуро Јелачић мај20. јулје био хрватски подмаршал , млађи брат бана Јосипа Јелачића . Биографија Ђуро је био син Фрање Јелачића и Ане Портнер , унуке Мартина Кнежевића . Школовао се у бечком Терезанијуму и као кадет је године ступио у граничарски пешадијски пук , а потом у драгунски коњанички пук . Потпоручник је постао године , натпоручник сатник друге класе а сатник класе године . Под заповедништво надвојводе Фридриха учествује у експедицији у Сирији године на месту заповедника првог банског граничарског пешадијског пука . Учествује године у опсадама Пескјера и у бици код Новаре , као и у опсади Венеције године . Учествује у окупацији подунавских кнежевина у Кримском рату . Именован је подмаршалом и заповедником дивизије у Кракову , а потом у Бечу . Учествује године у биткама код Палетра и Мађенте . Након рата је заповедник дивизија у Падови и Венецији , а године постаје пуковник линијског пешадијског пука . Именован је године подкапетаном Краљевине Хрватске , Славоније и Далмације . Због критике германизације Хрватске је пензионисан . Са Штросмајером преговара око преноса банових посмртних остатака из капеле Светог Јосипа . На свом поседу је створио , између осталог , прву хрватску сушионицу воћа и поврћа . Године именован је председником Хрватско-славонског господарског друштва . Председавао је њиме до краја живота . Истакао се у унапређењу узгоја винове лозе у Хрватској . Од године је члан Љубљанског господарског друштва . Извори Хрватски биографски лексикон , пдф Рођени Умрли Личности Кримског рата