Крешимир III
Крешимир III (; умро 1030) је био хрватски краљ из династије Трпимировић. Владао је од 1000. до 1030. године.

Биографија 
Након Стјепанове смрти, Крешимир и Гојислав су почели да организују побуну против свога брата у намери да се домогну престола. Ступају у везе са бугарским царем Самуилом. Стјепан, њихов отац, је у устанку комитопула стао на страну византијског цара Василија. Византију су у овом рату подржавали и Светослав Суроња и Млетачка република. Светослав је наставио очеву политику. Самуило је 998. године напао Хрватску чиме је отпочео трогодишњи Хрватско-бугарски рат. Самуило заузима читаву Далмацију коју је од византијског цара добио Светославов отац. Пао је и Задар. Самуило је читаву територију поверио на управу Крешимиру и Гојиславу. Уз његову помоћ, браћа су збацила Светослава и преузела власт у Хрватској.

Око 1015. године Крешимир је добио почасну титулу патрикија од византијског цара, могуће као знак захвалности за његову политику на Балкану. Рат између Млетачке републике и Хрватске обновљен је на лето 1018. године када је Крешимир напао млетачке далматинске градове у покушају да поврати изгубљене територије. Градови су затражили помоћ новог дужда, Отона Орсеола. Отон је интервенисао на источној обали Јадранског мора и успешно је одбио хрватске нападе. Острва Крк и Раб прешла су под власт млетачког дужда обавезајући се на плаћање данка. Након пораза Јована Владислава пред Драчем и реокупације Балкана, Василије је својој власти потчинио двојицу браће која су владала Хрватском, како наводи хроничар Јован Скилица. Кедрен такође пише о потчињавању хрватских владара Василију.

Василије Бугиано, византијски катепан Италије, је 1. септембра 1024. године напао Хрватску са мора. Крешимирова жена је заробљена и одведена као талац, најпре у Бари, а потом у Цариград. То је доказ да су односи између Византије и Хрватске били лоши. Крешимир је престао да плаћа данак Царству након Василијеве смрти. Две године касније је у савезу са угарским краљем Стефаном I против Млетачке републике, у покушају да поврати градове у Далмацији. Нећак Петра Орсеола заробљен је од стране угарског краља. Крешимир је могуће учествовао у рату против светоримског цара Конрада на страни Угарске 1030. године. То је, међутим, потврђено само у једној хроници. Такође, Стефан је једног од својих синова, Емерика, верио за Крешимирову ћерку. Брак није склопљен због Емерикове смрти.

Крешимир је умро 1030. године. Наследио га је Стјепан I Трпимировић.

Породично стабло

Извори 
 Ferdo Šišić, Povijest Hrvata u vrijeme narodnih vladara. 
 
 Mladen Švab, Prilog kritici "kronologije" dijela pripisivanog arhiđakonu goričkomu Ivanu , Historijski zbornik, god. XXXVI pp. 119–160

Умрли 1030.
Трпимировићи
Хрватски средњовековни владари
Устанак комитопула
Владари у Европи у XI веку
Крешимир III ( ; умроје био хрватски краљ из династије Трпимировић . Владао је од до године . Биографија Након Стјепанове смрти , Крешимир и Гојислав су почели да организују побуну против свога брата у намери да се домогну престола . Ступају у везе са бугарским царем Самуилом . Стјепан , њихов отац , је у устанку комитопула стао на страну византијског цара Василија . Византију су у овом рату подржавали и Светослав Суроња и Млетачка република . Светослав је наставио очеву политику . Самуило је године напао Хрватску чиме је отпочео трогодишњи Хрватско-бугарски рат . Самуило заузима читаву Далмацију коју је од византијског цара добио Светославов отац . Пао је и Задар . Самуило је читаву територију поверио на управу Крешимиру и Гојиславу . Уз његову помоћ , браћа су збацила Светослава и преузела власт у Хрватској . Око године Крешимир је добио почасну титулу патрикија од византијског цара , могуће као знак захвалности за његову политику на Балкану . Рат између Млетачке републике и Хрватске обновљен је на лето године када је Крешимир напао млетачке далматинске градове у покушају да поврати изгубљене територије . Градови су затражили помоћ новог дужда , Отона Орсеола . Отон је интервенисао на источној обали Јадранског мора и успешно је одбио хрватске нападе . Острва Крк и Раб прешла су под власт млетачког дужда обавезајући се на плаћање данка . Након пораза Јована Владислава пред Драчем и реокупације Балкана , Василије је својој власти потчинио двојицу браће која су владала Хрватском , како наводи хроничар Јован Скилица . Кедрен такође пише о потчињавању хрватских владара Василију . Василије Бугиано , византијски катепан Италије , је септембра године напао Хрватску са мора . Крешимирова жена је заробљена и одведена као талац , најпре у Бари , а потом у Цариград . То је доказ да су односи између Византије и Хрватске били лоши . Крешимир је престао да плаћа данак Царству након Василијеве смрти . Две године касније је у савезу са угарским краљем Стефаном I против Млетачке републике , у покушају да поврати градове у Далмацији . Нећак Петра Орсеола заробљен је од стране угарског краља . Крешимир је могуће учествовао у рату против светоримског цара Конрада на страни Угарске године . То је , међутим , потврђено само у једној хроници . Такође , Стефан је једног од својих синова , Емерика , верио за Крешимирову ћерку . Брак није склопљен због Емерикове смрти . Крешимир је умро године . Наследио га је Стјепан I Трпимировић . Породично стабло Извори Ferdo Šišić , Povijest Hrvata u vrijeme narodnih vladara . Mladen Švab , Prilog kritici " kronologije " dijela pripisivanog arhiđakonu goričkomu Ivanu , Historijski zbornik , god . XXXVI pp.160 Умрли Трпимировићи Хрватски средњовековни владари Устанак комитопула Владари у Европи у XI веку