Старопазовачки срез
Старопазовачки срез (; ) је био административна јединица у Срему од 1881. до 1956. године. Настао је у време Аустроугарске, након укидања Војне крајине и налазио се у саставу Сремске жупаније, која је била део Краљевине Хрватске и Славоније, односно Краљевине Угарске. После Првог светског рата, ушао је у састав тада формиране Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. 

Године 1922. приликом територијалне реорганизације Краљевине СХС, када су укинуте жупаније, укључен је у новоформирану Сремску област, а 1929. приликом поделе Краљевине Југославије на бановине у састав Дунавске бановине. Године 1936. један део насеља је издвојен у тада формирани Сремскокарловачки срез. Након окупације Југославије, постао је део усташке Независне Државе Хрватске (НДХ), где се од јуна 1941. налазио у саству Велике жупе Вука. У периоду од априла до октобра 1941. део југо-источног Срема (источно од линије Бољевци на Сави – Сланкамен на Дунаву), који је обухватао делове старопазовачког и земунског среза, налазио се под директном немачком окупацијом, са доминантном улогом домаћег немачког становништва, али је потом и званично укључен у НДХ. 

После ослобођења Југославије, 1945. Старопазовачки срез је постао део тада формиране Аутономне Покрајине Војводине, која се налазила у саставу Народне Републике Србије. Постојао је до 1956. када је услед постепеног укидања срезова у Војводини, његова територија укључена у састав Сремскомитровачког среза, тада јединог среза у Срему. Године 1960. срезови су укинути као административне јединице у АП Војводини, а на територији некадашњег Старопазовачког среза формиране су општине — Стара Пазова и Инђија.

Насељена места 
Седиште Старопазовачког среза налазило се у Старој Пазови, а срез је обухватао и више околних насеља. Територија среза је временом мењана, па је мењан и број места које је обухватао.

Аустроугарска 
Према Попису становништва из 1890. и 1910. Старопазовачки срез се налазио у Сремској жупанији и обухватао је 15 насеља. На Попису из 1890. имао је 38.719 становника, односно 47.897 са градовима Петроварадином и Сремским Карловцима, који су као слободни градови (градови срезови), само територијално припадали срезу.

Краљевина Југославија 
Према Попису становништва из 1931. Старопазовачки срез се налазио у Дунавској бановини и обухватао је 15 насеља и имао 51.686 становника:

Након формирања Сремскокарловачког среза, 1936. Старопазовачки срез је обухватао:

ФНР Југославија 
Према Попису становништва из 1953. Старопазовачки срез се налазио у АП Војводини и обухватао је 17 насеља и имао 62.696 становника:

Извори

Литература 

  
  
  

Историја Старе Пазове
Срезови Сремске жупаније
Срезови Сремске области
Срезови Дунавске бановине
Срезови Велике жупе Вука
Срезови АП Војводине
Старопазовачки срез ( ; ) је био административна јединица у Срему од до године . Настао је у време Аустроугарске , након укидања Војне крајине и налазио се у саставу Сремске жупаније , која је била део Краљевине Хрватске и Славоније , односно Краљевине Угарске . После Првог светског рата , ушао је у састав тада формиране Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца . Године приликом територијалне реорганизације Краљевине СХС , када су укинуте жупаније , укључен је у новоформирану Сремску област , а приликом поделе Краљевине Југославије на бановине у састав Дунавске бановине . Године један део насеља је издвојен у тада формирани Сремскокарловачки срез . Након окупације Југославије , постао је део усташке Независне Државе Хрватске ( НДХ ) , где се од јуна налазио у саству Велике жупе Вука . У периоду од априла до октобра део југо-источног Срема ( источно од линије Бољевци на Сави – Сланкамен на Дунаву ) , који је обухватао делове старопазовачког и земунског среза , налазио се под директном немачком окупацијом , са доминантном улогом домаћег немачког становништва , али је потом и званично укључен у НДХ . После ослобођења Југославије , Старопазовачки срез је постао део тада формиране Аутономне Покрајине Војводине , која се налазила у саставу Народне Републике Србије . Постојао је до када је услед постепеног укидања срезова у Војводини , његова територија укључена у састав Сремскомитровачког среза , тада јединог среза у Срему . Године срезови су укинути као административне јединице у АП Војводини , а на територији некадашњег Старопазовачког среза формиране су општине — Стара Пазова и Инђија . Насељена места Седиште Старопазовачког среза налазило се у Старој Пазови , а срез је обухватао и више околних насеља . Територија среза је временом мењана , па је мењан и број места које је обухватао . Аустроугарска Према Попису становништва из и Старопазовачки срез се налазио у Сремској жупанији и обухватао јенасеља . На Попису из имао је719 становника , односно897 са градовима Петроварадином и Сремским Карловцима , који су као слободни градови ( градови срезови ) , само територијално припадали срезу . Краљевина Југославија Према Попису становништва из Старопазовачки срез се налазио у Дунавској бановини и обухватао јенасеља и имао686 становника : Након формирања Сремскокарловачког среза , Старопазовачки срез је обухватао : ФНР Југославија Према Попису становништва из Старопазовачки срез се налазио у АП Војводини и обухватао јенасеља и имао696 становника : Извори Литература Историја Старе Пазове Срезови Сремске жупаније Срезови Сремске области Срезови Дунавске бановине Срезови Велике жупе Вука Срезови АП Војводине