Бесермјани
Бесермјани, Бисермани, Бесермани или Бесермени (, , ), малобројни су угро-фински народ у Русији. 

Попис становништа у Руској Федерацији из 1897. године, наводи 10.800 Бесермјана. Постојало је 10.000 Бесермјана 1926. године, док се у попису становништа Русије у 2002. години, као Бесермјани изјашњава тек 3.122 људи. Овако велики пад у броју Бесермена последица је одлуке совјетских власти 1930-их да престане да их признаје као посебан народ, све до распада СССР сматрани су делом удмуртског народа.

Бесермјани живе у Јукаменском, Глазовском, Белезинском и Јарском рејону на северозападу Удмуртије. Постоји десетак села у Русији насељених искључиво Бесермјанима, док је 41 село са делимичним учешћем Бесермјана у укупном броју становника.

Језик Бесермјана је дијалекат удмуртског језика са утицајем татарског језика.

Неки обичаји Бесермјана се разликују од других обичаја Удмурта због утицаја исламке културе поволшких Прабугара и народа казањског каната.

Антроплологија и генетика 
Антрополошки изглед Бесермена сличан је Чепецким Татарима. Од Удмурта Бесермени се разликују по тамнијој коси, такође, назални мост је чешће конвексни него конкавни, а главе и лица су издуженији. У целости, расне карактеристике савремених Бесермена не карактеришу се уралским комплексом обележја (у облику субуралског или сублапоноидног типа). У савремено доба релевантније је приписати њихов изглед волшко-камско-степском кавказоидном типу, чијем формирању су допринели субуралски и понтски комплекси.

На основу спроведеног истраживања у ком је анализирана митохондријална ДНК 41 Бесермена из села Јожево Јукаменског рејона Удмуртије, утврђено је да је у поређењу са Удмуртима у бесерменској популацији значајно веће учешће источноевроазијских хаплогрупа по женској линији (пре свега хаплогрупе -{C}-). Према овом показатељу, Бесермени се генетски разликује од већине народа Волшко-уралске регије и ближи су народима Јужног Сибира који говоре туркијске језике.

Такође, анализиран је Y-хромозом 53 Бесермена из села Јукаменское и Јожево, као и из села Шамардан из Јукаменског рејона Удмуртије. Показало се да више од половине узорака припада хаплогрупи -{N}-, што указује на то да је по мушкој линији угро-финска компонента најзначајнија у бесерменској популацији.

Лексикостатистички подаци такође не откривају опипљив прабугарски (старочувашки) супстрат у бесерманском дијалекту.

Референце

Спољашње везе 
 kominarod.ru: Бесермяне

Удмуртија
Етничке групе Русије
Угро-фински народи
Татари
Бесермјани , Бисермани , Бесермани или Бесермени ( , , ) , малобројни су угро-фински народ у Русији . Попис становништа у Руској Федерацији из године , наводи800 Бесермјана . Постојало је000 Бесермјана године , док се у попису становништа Русије у години , као Бесермјани изјашњава тек122 људи . Овако велики пад у броју Бесермена последица је одлуке совјетских властиих да престане да их признаје као посебан народ , све до распада СССР сматрани су делом удмуртског народа . Бесермјани живе у Јукаменском , Глазовском , Белезинском и Јарском рејону на северозападу Удмуртије . Постоји десетак села у Русији насељених искључиво Бесермјанима , док јесело са делимичним учешћем Бесермјана у укупном броју становника . Језик Бесермјана је дијалекат удмуртског језика са утицајем татарског језика . Неки обичаји Бесермјана се разликују од других обичаја Удмурта због утицаја исламке културе поволшких Прабугара и народа казањског каната . Антроплологија и генетика Антрополошки изглед Бесермена сличан је Чепецким Татарима . Од Удмурта Бесермени се разликују по тамнијој коси , такође , назални мост је чешће конвексни него конкавни , а главе и лица су издуженији . У целости , расне карактеристике савремених Бесермена не карактеришу се уралским комплексом обележја ( у облику субуралског или сублапоноидног типа ) . У савремено доба релевантније је приписати њихов изглед волшко-камско-степском кавказоидном типу , чијем формирању су допринели субуралски и понтски комплекси . На основу спроведеног истраживања у ком је анализирана митохондријална ДНКБесермена из села Јожево Јукаменског рејона Удмуртије , утврђено је да је у поређењу са Удмуртима у бесерменској популацији значајно веће учешће источноевроазијских хаплогрупа по женској линији ( пре свега хаплогрупе -{ C }- ) . Према овом показатељу , Бесермени се генетски разликује од већине народа Волшко-уралске регије и ближи су народима Јужног Сибира који говоре туркијске језике . Такође , анализиран је Y-хромозомБесермена из села Јукаменское и Јожево , као и из села Шамардан из Јукаменског рејона Удмуртије . Показало се да више од половине узорака припада хаплогрупи -{ N }- , што указује на то да је по мушкој линији угро-финска компонента најзначајнија у бесерменској популацији . Лексикостатистички подаци такође не откривају опипљив прабугарски ( старочувашки ) супстрат у бесерманском дијалекту . Референце Спољашње везе kominarod.ru: Бесермяне Удмуртија Етничке групе Русије Угро-фински народи Татари