Laura Papo Bohoreta
Laura Papo Bohoreta (Sarajevo, 1891 — Sarajevo, 1942) bila je prva bosanska feministkinja, književnica, prevodilac, koja se posebno istakla u istraživanju istorijata sefardskih žena u Bosni i Hercegovini. Laura Papo Bohoreta je sefardska Jevrejka i tetka srpske književnice Gordane Kuić.

Život i rad 

Laura Levi Papo Bohoreta rođena je 1891. godine u Sarajevu kao Luna Levi. Odrastala je u skromnoj sefardskoj porodici Jude Leona i Estere Levi. Imala je pet sestara: Ninu, Klaru, Rifku i Blanki i brata Isaka. Kako njen otac Juda u Sarajevu nije imao uspeha u trgovini, porodica mu se 1900. godine seli u Istanbul. Devojčici Luni odmah su po dolasku promenili ime u modernije i internacionalno – Laura. Za osam godina boravka u Istanbulu Laura je pohađala međunarodnu francusku školu za Jevreje „Alliance Israélite Française“. Carigradski period Laure Papo trajao je do 1908. godine, kada se sa porodicom vratila u Sarajevo. Osim ove škole, Laura Papo završila je u Parizu šestomesečni „Cours de vacances“ i nakon položenih ispita dobila diplomu s kojom može poučavati francuski jezik i književnost. Godine 1911. udala se u Sarajevu za Danijela Papu i u tom braku dobila dvojicu sinova. Iste godine, njen otac otvorio je u Sarajevu salon za šešire i cveće Chic Parisien, u kojem su radile Laurine sestre Nina, Klara i Blanka. 

Odmah po povratku u Sarajevo, dakle kad joj je bilo 17 godina, uvidevši kako se gasi vatra sefardske tradicije i folklora, Laura počinje da sakuplja romanse, pesme, priče i sefardske poslovice. Osim toga, prevodi i adaptira dela francuskih autora – Žila Verna „Deca kapetana Granta“, Emil de Žirardin „La joie fait peur – Alegria espanta – (Veselje plaši)“. Prekretnica u njenom socijalnom angažmanu bio je članak “Die Südslawische Frau in der Politik” (Južnoslavenska žena u politici), objavljen 1916. godine u bosanskim novinama koje su štampane na nemačkom jeziku “Bosnische Post”, gde je Jelica Bernadžikovska Belović jedno poglavlje posvetila sefardskoj ženi u Bosni. Opisuje je kao neuku, tradiciji odanu ženu koja verno čuva patrijarhalne vrijednosti, što je razljutilo Lauru, te ona tedan dana kasnije u istim novinama objavljuje odgovor “Die Spanolische”/Sefardska žena/, s namerom realnijeg prikaza sefardske žene, njene uloge u porodici, njenih vrlina i mana.
Kalmi Baruh, bez sumnje najbolji poznavalac života, kulture i jezika sefardskih Jevreja, o njoj je kazao:

Tragični usud Laure Papo Bohorete 

Laura Papo Bohoreta je imala veoma tragičan lični usud. Udajom za Danijela Papa, čoveka koga nije volela i koji je kasnije zbog svoje mentalne bolesti završio u psihijatrijskoj bolnici, zapravo je samo započet niz tragičnih događaja za ovu posvećenu ženu. Dok se ona borila da očuva sefardsko nasleđe, da žene pouči i da im da podstrek za školovanje i usavršavanje i sama se borila na ličnom planu. Odgajala je dva svoja sina koja su i sama doživela tragičan kraj. Laura Papo Bohoreta živela je za druge, promovisala je ideje koje nam se i danas čine naprednima, a umrla je sama, skrivena u bolnici katoličkih sestara milosrdnica 1942. godine, ne znajući da su joj oba sina ubile ustaše na putu za Jasenovac. Njen životni put delimično je obradila njena sestričina Gordana Kuić u romanu „Miris kiše na Balkanu“, a kao poslužila joj je kao inspiracija i za romane: „Balada o Bohoreti“ i „Legenda o Luni Levi“

Reference

Spoljašnje veze 

 autograf.hr
 Insert iz serije „Miris kiše na Balkanu“
 „STAV“: SEDMIČNI ČASOPIS ZA POLITIKU, DRUŠTVO I KULTURU
 Gordana Kuić Official website

Рођени 1891.
Умрли 1942.
Сарајлије
Југословенски Јевреји
Босанскохерцеговачки Јевреји
Југословенски књижевници
Феминисткиње
Laura Papo Bohoreta ( Sarajevo ,— Sarajevo,bila je prva bosanska feministkinja , književnica , prevodilac , koja se posebno istakla u istraživanju istorijata sefardskih žena u Bosni i Hercegovini . Laura Papo Bohoreta je sefardska Jevrejka i tetka srpske književnice Gordane Kuić . Život i rad Laura Levi Papo Bohoreta rođena je godine u Sarajevu kao Luna Levi . Odrastala je u skromnoj sefardskoj porodici Jude Leona i Estere Levi . Imala je pet sestara : Ninu , Klaru , Rifku i Blanki i brata Isaka . Kako njen otac Juda u Sarajevu nije imao uspeha u trgovini , porodica mu se godine seli u Istanbul . Devojčici Luni odmah su po dolasku promenili ime u modernije i internacionalno – Laura . Za osam godina boravka u Istanbulu Laura je pohađala međunarodnu francusku školu za Jevreje „ Alliance Israélite Française “ . Carigradski period Laure Papo trajao je do godine , kada se sa porodicom vratila u Sarajevo . Osim ove škole , Laura Papo završila je u Parizu šestomesečni „ Cours de vacances “ i nakon položenih ispita dobila diplomu s kojom može poučavati francuski jezik i književnost . Godine udala se u Sarajevu za Danijela Papu i u tom braku dobila dvojicu sinova . Iste godine , njen otac otvorio je u Sarajevu salon za šešire i cveće Chic Parisien , u kojem su radile Laurine sestre Nina , Klara i Blanka . Odmah po povratku u Sarajevo , dakle kad joj je bilogodina , uvidevši kako se gasi vatra sefardske tradicije i folklora , Laura počinje da sakuplja romanse , pesme , priče i sefardske poslovice . Osim toga , prevodi i adaptira dela francuskih autora – Žila Verna „ Deca kapetana Granta “ , Emil de Žirardin „ La joie fait peur – Alegria espanta – ( Veselje plaši ) “ . Prekretnica u njenom socijalnom angažmanu bio je članak “ Die Südslawische Frau in der Politik ” ( Južnoslavenska žena u politici ) , objavljen godine u bosanskim novinama koje su štampane na nemačkom jeziku “ Bosnische Post ” , gde je Jelica Bernadžikovska Belović jedno poglavlje posvetila sefardskoj ženi u Bosni . Opisuje je kao neuku , tradiciji odanu ženu koja verno čuva patrijarhalne vrijednosti , što je razljutilo Lauru , te ona tedan dana kasnije u istim novinama objavljuje odgovor “ Die Spanolische ” / Sefardska žena / , s namerom realnijeg prikaza sefardske žene , njene uloge u porodici , njenih vrlina i mana . Kalmi Baruh , bez sumnje najbolji poznavalac života , kulture i jezika sefardskih Jevreja , o njoj je kazao : Tragični usud Laure Papo Bohorete Laura Papo Bohoreta je imala veoma tragičan lični usud . Udajom za Danijela Papa , čoveka koga nije volela i koji je kasnije zbog svoje mentalne bolesti završio u psihijatrijskoj bolnici , zapravo je samo započet niz tragičnih događaja za ovu posvećenu ženu . Dok se ona borila da očuva sefardsko nasleđe , da žene pouči i da im da podstrek za školovanje i usavršavanje i sama se borila na ličnom planu . Odgajala je dva svoja sina koja su i sama doživela tragičan kraj . Laura Papo Bohoreta živela je za druge , promovisala je ideje koje nam se i danas čine naprednima , a umrla je sama , skrivena u bolnici katoličkih sestara milosrdnica godine , ne znajući da su joj oba sina ubile ustaše na putu za Jasenovac . Njen životni put delimično je obradila njena sestričina Gordana Kuić u romanu „ Miris kiše na Balkanu “ , a kao poslužila joj je kao inspiracija i za romane : „ Balada o Bohoreti “ i „ Legenda o Luni Levi “ Reference Spoljašnje veze autograf.hr Insert iz serije „ Miris kiše na Balkanu “ „ STAV “ : SEDMIČNI ČASOPIS ZA POLITIKU , DRUŠTVO I KULTURU Gordana Kuić Official website Рођени Умрли Сарајлије Југословенски Јевреји Босанскохерцеговачки Јевреји Југословенски књижевници Феминисткиње