Тахићани
Тахићани (тах. -{Ta'ata Tahiti (Ma'ohi)}-, ) или Маохи, јесу полинежански народ који насељавају Тахити. Смештено је у архипелагу Друштвена Острва
које припада Француској Полинезији, у јужном делу Пацифика. Између 300. и 600. године н. е. након дугог путовања кануима, полинежански народ је населио острво. Острво има око 200.000 становника од којих половина стално борави на острву. Главни и највећи град на острву је Папете, а површина острва је 1048 km².

Историја 

Староседеоци Тахитија, пре контакта с Европљанима, нису познавали метале и користили су технологију из каменог доба. Међутим, крчили су шуме и обрађивали плодна вулканска тла. Израђивали су кануе. Оруђе које су користили било је израђено од камена, кости, шкољки или дрвета. Процењује се да је у тренутку првог контакта с Европљанима 1767. године на Тахитију живело више од 40.000 људи, а на осталим острвима од 15.000 до 20.000. Европљани (првобитно Енглези) донели су на острва многе, дотада домороцима непознате болести, попут дизентерије, малих богиња, шарлаха, тифуса и туберкулозе. На те болести Тахићани нису имали никакав имунитет и то је исходовало смањењем њиховог броја с око 40.000 у 1767. години на око 16.000 у 1797. години. Пописом 1881. године побројено је 5.960 домородаца. Упркос још неким епидемијама које су се збиле након те године, број Тахићана почео је опет расти. Данас су Тахићани француски држављани и имају два изабрана заступника у француској Народној скупштини и једног у Сенату. Пунолетни Тахићани гласају на скоро свим француским изборима.

Култура и одлике 

Народ Тахитија, Тахићани, говоре тахићански језик, то је полинежански језик, који је сродан с маорским и француским језиком. 

Култура тахићана названа је Маохи, одакле потиче реч Маори, што је полинежански назив за Нови Зеланд. Од те речи потиче и назив за древне свете грађевине у Полинезији – марае.

Изглед Тахићана одражава њихово маорско порекло, углавном су високи, крупни и мишићави, мада након мешања гена, данашњи Тахићани имају кинеско и француско порекло. Фестивали плеса са карактеристичним њихањем кукова, главно су обележје културног идентитета народа Полинезије и велика туристичка атракција.

Веома интересантно у народу Тахитија је постојање трећег пола у данашњем друштву, који носи назив Маху. Маху се рађају као дечаци али се одгајају као девојчице и равноправан је са женским и са мушким полом. Они изгледају и понашају се као тахићанске жене, помажу у кућним пословима, одгајају децу, а такође раде и у хотелима и ресторанима.

Тахићани се углавном баве комерцијалним риболовом јер је океан богат рибом и туризмом, с обзиром са је температура веома повољна, у просеку је 28 °C,  и не прелази 32 °C.

Тахићани су веома гостољубив и толерантан народ, кога чине протестанти и католици. Веома су посвећени својим обичајима, у којима веома доминира цвеће. Они од цвећа праве венце, којима дарују посетиоце и оне који одлазе са острва.

Познати Тахићани

Види још 
 Полинежански народи

Референце

Литература

Спољашње везе 

Полинежански народи
Народи Аустралије и Океаније
Тахићани ( тах. -{ Ta' ata Tahiti ( Ma' ohi ) }- , ) или Маохи , јесу полинежански народ који насељавају Тахити . Смештено је у архипелагу Друштвена Острва које припада Француској Полинезији , у јужном делу Пацифика . Између и године н. е. након дугог путовања кануима , полинежански народ је населио острво . Острво има око000 становника од којих половина стално борави на острву . Главни и највећи град на острву је Папете , а површина острва јеkm². Историја Староседеоци Тахитија , пре контакта с Европљанима , нису познавали метале и користили су технологију из каменог доба . Међутим , крчили су шуме и обрађивали плодна вулканска тла . Израђивали су кануе . Оруђе које су користили било је израђено од камена , кости , шкољки или дрвета . Процењује се да је у тренутку првог контакта с Европљанима године на Тахитију живело више од000 људи , а на осталим острвима од000 до000. Европљани ( првобитно Енглези ) донели су на острва многе , дотада домороцима непознате болести , попут дизентерије , малих богиња , шарлаха , тифуса и туберкулозе . На те болести Тахићани нису имали никакав имунитет и то је исходовало смањењем њиховог броја с око000 у години на око000 у години . Пописом године побројено је960 домородаца . Упркос још неким епидемијама које су се збиле након те године , број Тахићана почео је опет расти . Данас су Тахићани француски држављани и имају два изабрана заступника у француској Народној скупштини и једног у Сенату . Пунолетни Тахићани гласају на скоро свим француским изборима . Култура и одлике Народ Тахитија , Тахићани , говоре тахићански језик , то је полинежански језик , који је сродан с маорским и француским језиком . Култура тахићана названа је Маохи , одакле потиче реч Маори , што је полинежански назив за Нови Зеланд . Од те речи потиче и назив за древне свете грађевине у Полинезији – марае . Изглед Тахићана одражава њихово маорско порекло , углавном су високи , крупни и мишићави , мада након мешања гена , данашњи Тахићани имају кинеско и француско порекло . Фестивали плеса са карактеристичним њихањем кукова , главно су обележје културног идентитета народа Полинезије и велика туристичка атракција . Веома интересантно у народу Тахитија је постојање трећег пола у данашњем друштву , који носи назив Маху . Маху се рађају као дечаци али се одгајају као девојчице и равноправан је са женским и са мушким полом . Они изгледају и понашају се као тахићанске жене , помажу у кућним пословима , одгајају децу , а такође раде и у хотелима и ресторанима . Тахићани се углавном баве комерцијалним риболовом јер је океан богат рибом и туризмом , с обзиром са је температура веома повољна , у просеку је°C , и не прелази°C . Тахићани су веома гостољубив и толерантан народ , кога чине протестанти и католици . Веома су посвећени својим обичајима , у којима веома доминира цвеће . Они од цвећа праве венце , којима дарују посетиоце и оне који одлазе са острва . Познати Тахићани Види још Полинежански народи Референце Литература Спољашње везе Полинежански народи Народи Аустралије и Океаније