Праве чиопе
Праве чиопе () су породица из реда чиопе (Apodiformes) у којој се налазе заједно са ћубастим чиопама (-{Hemiprocnidae}-) и колибријима (-{Trochilidae}-). Праве чиопе су птице које већи део живота проводе у ваздуху. Личе на ласте али им нису сродне, а сличност између њих последица је конвергентне еволуције.

Опис 
Многе врсте имају кратак и рачваст реп и врло дуга српаста крила. Перје им је тамно, а кљун мали. Ноге су им веома мале и закржљале и нису у стању да ходају. Најмањи представник правих чиопа је врста пигмејска чиопица (Collocalia troglodytes) која достиже дужину од око 9 cm и тежину од око 5,4 g, а највећи је пурпурна иглорепа чиопа (Hirundapus celebensis) која достиже дужину од око 25 cm и тежину од око 184 g.

Већи део живота проводе у лету, а тим шведских научника је забележио да врста црна чиопа (Apus apus) без престанка може летети и 10 месеци. Црне чиопе се хране и спавају у лету. Праве чиопе су међу најбржим птицама. Забележено је да азијска чиопа (Hirundapus caudacutus) у лету достиже брзину од 169 km/h, док црна чиопа (Apus apus) достиже брзину од 31 m/s (112 km/h). За годину дана црна чиопа може да прелети најмање 200,000 km.

Праве чиопе из 4 рода која припадају племену -{Collocaliini}- развиле су способност ехолокације, коју користе при лету у мрачним пећинама у којима се гнезде. Врста тропрста чиопица (Aerodramus papuensis) користи ову способност и ноћу ван пећине.

Размножавање 
Гнезда лепе својом пљувачком за вертикалне површине, литице или зидове зграда. Род Aerodramus користи искључиво своју пљувачку за прављење гнезда (гнезда птица из овог рода се користе у Азији за прављење супе). Инкубација траје од 19 до 23 дана, а птићи гнездо напуштају после 6 до 8 недеља.

Исхрана 
Праве чиопе се хране инсектима, као што су муве, биљне ваши, вилини коњици, мрави, пчеле и осе, као и пауцима. 

За разлику од птица из реда птица певачица (врапчарки), које обично имају обиље хране али су им гнезда небезбедна. Правим чиопама су гнезда безбедна али се често срећу са проблемом недостатка хране.

Распрострањеност 
Насељавају све континенте осим Антарктика, али их нема на далеком северу и у великим пустињама. Врсте из предела са умереном климом су селице и зимују у тропима. Неке врсте могу преживети краће периоде хладног времена падањем у стање слично хибернацији.

Класификација 
Породица правих чиопа -{Apodidae}- се дели на две потпородице, које се деле на 4 племена, која укључују већи број родова:

Статус 

Ни једна врста чиопе није изумрла од 1600. године, мада је организација -{BirdLife International}- проценила да је гвамска чиопа угрожена врста, а врсте -{Aerodramus sawtelli}-, -{Apus acuticauda}-, -{Schoutedenapus schoutedeni}-, сејшелска и тахитска чиопа су наведене као рањиве; дванаест других врста су близо статуса грожене врсте или нема довољно података за класификацију.

Референце

Литература 

 
 
 
 
 
 
 
  Online copy to download

Спољашње везе 

 -{Swift sounds on xeno-canto.org}-
 -{R|iOS Example Swift Examples}-
Праве чиопе ( ) су породица из реда чиопе ( Apodiformes ) у којој се налазе заједно са ћубастим чиопама ( -{ Hemiprocnidae }- ) и колибријима ( -{ Trochilidae }- ) . Праве чиопе су птице које већи део живота проводе у ваздуху . Личе на ласте али им нису сродне , а сличност између њих последица је конвергентне еволуције . Опис Многе врсте имају кратак и рачваст реп и врло дуга српаста крила . Перје им је тамно , а кљун мали . Ноге су им веома мале и закржљале и нису у стању да ходају . Најмањи представник правих чиопа је врста пигмејска чиопица ( Collocalia troglodytes ) која достиже дужину од окоcm и тежину од око4 g , а највећи је пурпурна иглорепа чиопа ( Hirundapus celebensis ) која достиже дужину од окоcm и тежину од окоg . Већи део живота проводе у лету , а тим шведских научника је забележио да врста црна чиопа ( Apus apus ) без престанка може летети имесеци . Црне чиопе се хране и спавају у лету . Праве чиопе су међу најбржим птицама . Забележено је да азијска чиопа ( Hirundapus caudacutus ) у лету достиже брзину одkm /h , док црна чиопа ( Apus apus ) достиже брзину одm / skm / h ) . За годину дана црна чиопа може да прелети најмање000 km . Праве чиопе изрода која припадају племену -{ Collocaliini }- развиле су способност ехолокације , коју користе при лету у мрачним пећинама у којима се гнезде . Врста тропрста чиопица ( Aerodramus papuensis ) користи ову способност и ноћу ван пећине . Размножавање Гнезда лепе својом пљувачком за вертикалне површине , литице или зидове зграда . Род Aerodramus користи искључиво своју пљувачку за прављење гнезда ( гнезда птица из овог рода се користе у Азији за прављење супе ) . Инкубација траје оддодана , а птићи гнездо напуштају последонедеља . Исхрана Праве чиопе се хране инсектима , као што су муве , биљне ваши , вилини коњици , мрави , пчеле и осе , као и пауцима . За разлику од птица из реда птица певачица ( врапчарки ) , које обично имају обиље хране али су им гнезда небезбедна . Правим чиопама су гнезда безбедна али се често срећу са проблемом недостатка хране . Распрострањеност Насељавају све континенте осим Антарктика , али их нема на далеком северу и у великим пустињама . Врсте из предела са умереном климом су селице и зимују у тропима . Неке врсте могу преживети краће периоде хладног времена падањем у стање слично хибернацији . Класификација Породица правих чиопа -{ Apodidae }- се дели на две потпородице , које се деле наплемена , која укључују већи број родова : Статус Ни једна врста чиопе није изумрла од године , мада је организација -{ BirdLife International }- проценила да је гвамска чиопа угрожена врста , а врсте -{ Aerodramus sawtelli }- , -{ Apus acuticauda }- , -{ Schoutedenapus schoutedeni }- , сејшелска и тахитска чиопа су наведене као рањиве ; дванаест других врста су близо статуса грожене врсте или нема довољно података за класификацију . Референце Литература Online copy to download Спољашње везе -{ Swift sounds on xeno-canto.org }- -{ R|iOS Example Swift Examples }-