Манастири Епархије захумско-херцеговачке и приморске
Манастири Епархије захумско-херцеговачке и приморске су сакралних објеката у саставу Српске православне цркве у Босни и Херцеговини на простору Требиња и Мостара.

Историјат 
Под називима Захумље, Хумска земља и Хум су се у одређеном периоду подразумијевали територија и државноправни идентитет данашње Херцеговине. Назив Захумље се почео губити још у 12. и током 13. вијека, а нестанак термина Хумска земља с историјске позорнице везан је за другу половину 15. вијека кад почиње да га потискује ново име за територије које су улазиле у састав области херцега Стефана Вукчића Косаче — Херцеговина.

Срби су по досељењу на просторе Травуније, Захумља и Неретве примали хришћанство од 7. до 9. вијека и коначно сви крштени јеванђеоским радом Светих словенских седмочисленика Ћирила и Методија и њихових ученика Климента, Наума, Ангеларија, Саве и Горазда. До Светог Саве припадали су постојећим епископијама у Приморју, Зети и Рашкој. Када је Српска архиепископија постала аутокефална (1219) исте године је Свети Сава, први архиепископ свих српских и приморских земаља, основао Епископију хумску са сједиштем у Богородичином манастиру у Стону и Зетску епархију са сједиштем на Превлаци у Боки которској.

У наведним условима у периоду од 4. века словенски народ гради прве цркве а на некима од њих почев од 13. века па надаље и прве манастире.

Списак манастира

Извори

Спољашње везе
Манастири Епархије захумско-херцеговачке и приморске су сакралних објеката у саставу Српске православне цркве у Босни и Херцеговини на простору Требиња и Мостара . Историјат Под називима Захумље , Хумска земља и Хум су се у одређеном периоду подразумијевали територија и државноправни идентитет данашње Херцеговине . Назив Захумље се почео губити још у и током вијека , а нестанак термина Хумска земља с историјске позорнице везан је за другу половину вијека кад почиње да га потискује ново име за територије које су улазиле у састав области херцега Стефана Вукчића Косаче — Херцеговина . Срби су по досељењу на просторе Травуније , Захумља и Неретве примали хришћанство од до вијека и коначно сви крштени јеванђеоским радом Светих словенских седмочисленика Ћирила и Методија и њихових ученика Климента , Наума , Ангеларија , Саве и Горазда . До Светог Саве припадали су постојећим епископијама у Приморју , Зети и Рашкој . Када је Српска архиепископија постала аутокефалнаисте године је Свети Сава , први архиепископ свих српских и приморских земаља , основао Епископију хумску са сједиштем у Богородичином манастиру у Стону и Зетску епархију са сједиштем на Превлаци у Боки которској . У наведним условима у периоду од века словенски народ гради прве цркве а на некима од њих почев од века па надаље и прве манастире . Списак манастира Извори Спољашње везе