Лажна златача
Лажна златача (lat. -{Xerocomus trunctatus}-) је гљива из породице вргања (Boletaceae). Распрострањена је у умереном климатском појасу северне земљине полулопте. Расте углавном на кречњачком тлу уз храстове и то пре свега уз храст медунац (Quercus pubescens). Јавља од августа до почетка новембра. Микоризна је врста.

Опис плодног тела 
Плодно тело представља шешир пречника 3 до 10,5 cm маслинасто смеђе боје. Док је гљива млада шешир је јастучаст са спљоштеним теменом. Касније, старењем гљиве постаје таласаст и нераван толико да понекад постане тањирасто удубљен. Кожа је на рубу сува и брашнасто зрнасте порвшине од кратких и густих накупина ураслих влакана. Кожа често радијално распуца те се под њом указује кармин ружичасти танак слој меса. Месо је релативно танко, сунђерасто, а у близини стручка је жилаво и тврдо чисто беле боје.
Цевчице равно прирасле често и низ дршку продужене посебно код старијих примерака. Дугачке су максимално 1 cm, а најшире су у средини. Жуте у природи, а недуго након брања постају тамнозелене.
Дршка је ваљкаста, уздужно браздана, понекад вијугава и нешто ужа у основи него при шеширу. Висина дршке варира од 5 до 9 cm, а дебљина од 1 до 2,5 cm. У дну и на врху је жуте боје док је на средини посут ситним и бројним зрнцима црвене боје који му дају карактеристичну кармин црвену боју. Базална мицелија је у некој од нијанси сиве или светлосмеђе боје.

Микроскопија 

Споре су издужено-елиптичне до цилиндрично-вретенасте, жућкасте са израженом супрахиларном депресијом. На врху са пукотином односно урезом. Димензије 11-18 × 4,5-6,5 μm.

Отисак спора 
Отисак спора је загасите готово црне боје.

Јестивост 
Јестива врста и прилично укусна. У исхрани се користи само шешир (дршке се одбацују).

Сличне врсте 
Најсличнија врста јој је обична златача (Xerocomellus chrysenteron) од које се разликује према мицелијуму: наиме код обичне златаче је исти жуте боје, а код лажне је у питању нека нијанса сиве.

Референце

Литература 
 Gljive Srbije i zapadnog Balkana. Uzelac B. BGV Logic Beogad, 2009.
 Mushrooms. Phillips R. Macmillan London, 2006
 Koja je ovo gljiva? prepoznavanje, sakupljanje, upotreba.Flik M. Marso Beograd, 2010
 Atlas gljiva. Giuseppe P. Prosvejta Zagreb, 1997
Јестиве печурке
Boletaceae
Лажна златача ( lat. -{ Xerocomus trunctatus }- ) је гљива из породице вргања ( Boletaceae ) . Распрострањена је у умереном климатском појасу северне земљине полулопте . Расте углавном на кречњачком тлу уз храстове и то пре свега уз храст медунац ( Quercus pubescens ) . Јавља од августа до почетка новембра . Микоризна је врста . Опис плодног тела Плодно тело представља шешир пречникадо5 cm маслинасто смеђе боје . Док је гљива млада шешир је јастучаст са спљоштеним теменом . Касније , старењем гљиве постаје таласаст и нераван толико да понекад постане тањирасто удубљен . Кожа је на рубу сува и брашнасто зрнасте порвшине од кратких и густих накупина ураслих влакана . Кожа често радијално распуца те се под њом указује кармин ружичасти танак слој меса . Месо је релативно танко , сунђерасто , а у близини стручка је жилаво и тврдо чисто беле боје . Цевчице равно прирасле често и низ дршку продужене посебно код старијих примерака . Дугачке су максималноcm , а најшире су у средини . Жуте у природи , а недуго након брања постају тамнозелене . Дршка је ваљкаста , уздужно браздана , понекад вијугава и нешто ужа у основи него при шеширу . Висина дршке варира оддоcm , а дебљина оддо5 cm . У дну и на врху је жуте боје док је на средини посут ситним и бројним зрнцима црвене боје који му дају карактеристичну кармин црвену боју . Базална мицелија је у некој од нијанси сиве или светлосмеђе боје . Микроскопија Споре су издужено-елиптичне до цилиндрично-вретенасте , жућкасте са израженом супрахиларном депресијом . На врху са пукотином односно урезом . Димензије×5-6,5 μm . Отисак спора Отисак спора је загасите готово црне боје . Јестивост Јестива врста и прилично укусна . У исхрани се користи само шешир ( дршке се одбацују ) . Сличне врсте Најсличнија врста јој је обична златача ( Xerocomellus chrysenteron ) од које се разликује према мицелијуму : наиме код обичне златаче је исти жуте боје , а код лажне је у питању нека нијанса сиве . Референце Литература Gljive Srbije i zapadnog Balkana . Uzelac B. BGV Logic Beogad , Mushrooms . Phillips R . Macmillan London , Koja je ovo gljiva ? prepoznavanje , sakupljanje , upotreba.Flik M . Marso Beograd , Atlas gljiva . Giuseppe P . Prosvejta Zagreb , Јестиве печурке Boletaceae