Стећци у Српској
Стећци (једнина: стећак или стојећак камен, кам, биљег, мрамор) су средњовековни надгробни споменици у облику великог камена: плоча, сандука, сљемењака, крстача и других. Извјесни број стећака има уклесане украсе или натписе. у народу су сачувани термини: "Грчко гробље", "Гребнице", "Мраморови", "Старо гробље" те "Римско гробље" чиме се према др Комару изражава јасна успомена на политичко-територијални и културно-црквени простор Источног Ромејског царства (Византије) у којем је стећак настао. 

До сада је пронађено више од 66.478 стећака, од чега преко 58.547 на подручју данашње Босне и Херцеговине. У Републици Српској се налази нешто више од 31.501 стећака. Највећа концентрација у Српској је у Херцеговини, Билећи, Невесињу, Требињу и Гацку, те у источном дијелу Српске у Рогатици, Палама и другим.

Више од 5.600 стећака је украшено и то најчешће: повијеном лозицом, розетама, крстовима, штитовима и мачевима, луком и стрелом, људским и животињским фигурама, сценама лова на јелене, сценама турнира, геометријским орнаментима и слично. Број украшених стећака у Српској је нешто виећи од 2.376.

Од укупно 363 стећка са натписима, преко 350 носи натписе ћириличним писмом, а од тог броја у Српској се налази преко 200 на којима се налазе ћирилични записи.

Настанак 
Сматра се да су настали у другој половини 12. вијека, те да њихова прва фаза траје кроз 13. вијек. Експанзију и најинтензивније клесање настаје у 14. и 15. вијеку и траје све до краја 16. вијека. Култура стећака настала је у источној Херцеговини. Сматра се у окриљу српске православне културе, јер су настали на подручју Немањићке Србије, те се ширили у унутрашњост Балкана у Босну. Најстарији мрамор са натписом је жупана Грда из средине 12. вијека.

Стећци се често налазе у православним гробљима, те уз цркве. Под стећцима су се сахрањивали припадници обје конфесије у Босни, припадници и римокатоличке и православне вјере(Српске православне цркве, те јеретичке Цркве босанске). Мраморје од 15. вијека прихватају и чланови римокатоличке цркве, те прве генерације исламизираних становника Босне и Херцеговине. Тако на мрамору из околине Травника пише да је то гроб мужа "праве вјере римске", док на надгробном споменику Махмута Бранковића пише "погинуо у боју деспотову".

Натписи и украси са стећака 

На мраморју се најчешће налазе натписи који гласе "† а се лежи (та и та личност)", уклесаних у знак сјећања на личност покојника и на оне који су споменик подигли. Примјери су веома бројни, а само неки од њих су: "А се лежи Мартин Ву'с (Вуја), воје вод[е] син, Црбногорац. А се лежи раб
божи Рашко Радовчић". "Туј почива Радосав Грубач сад мртав" (у Кртињу код Љубомира). "А се лежи Браја Радојевић, на земљи туђој. Добри живи и умрије. А се писа Драгоје дијак". "А се лежи госпоја Беока, кћи Прибисава Косаче". Украси са мраморја су разноврсани, па тако на њима имамо хришћанске симболе: крста, винове лозе, Богородице с дјететом(Христом), васкрслог Лазара, свету Јелену, светог Христофора и друге. Поред хришћанских симбола на мраморју се срећу прикази јелена и коња као симбола бесмртности, познатим и у паганским и у ранохришћанским вјеровањима. Затим, симболи свјетлости, рађања или васкрсења приказани кроз цртеже крста, спирала, полумјесецом или розетом; срећу се и прикази архитектонских узора, те приказа тадашњег феудалног друштва, чести мотиви кола, приказа утврђења и кула са мотивом двобоја.

Натписи из Српске 

Натпис монахиње Полихраније, свјетовно Радаче жене жупана Неноја Чихорића, Величани Требиње:
 

Натпис из Невесиња, уз чест мотив племените баштине:

Галерија

Списак стећака по општинама Републике Српске

Види још 
 Црква босанска
 Српска православна црква
 Срби у Босни и Херцеговини
 Громиле
 Некропола стећака Билећа
 Некропола Црквина (Фоча)

Референце

Литература

Спољашње везе 
 Племенито-пројекат је Удружења студената историје "Др Милан Васић" Бања Лука.:Мраморје 
 БиХ:Државна комисија ѕа сарадњу са УНЕСКО-м
 Др Горан Ж. Комар: Декларација о стећку
 Вечерње новости:Унеско штити наше стећке
 Др Горан Комар за „Моју Херцеговину“: „Крст је обиљежје Херцеговине“

 
Светска баштина у Босни и Херцеговини
Непокретна културна добра Републике Српске
Национални симболи Републике Српске
Стећци ( једнина : стећак или стојећак камен , кам , биљег , мрамор ) су средњовековни надгробни споменици у облику великог камена : плоча , сандука , сљемењака , крстача и других . Извјесни број стећака има уклесане украсе или натписе. у народу су сачувани термини : " Грчко гробље " , " Гребнице " , " Мраморови " , " Старо гробље " те " Римско гробље " чиме се према др Комару изражава јасна успомена на политичко-територијални и културно-црквени простор Источног Ромејског царства ( Византије ) у којем је стећак настао . До сада је пронађено више од478 стећака , од чега преко547 на подручју данашње Босне и Херцеговине . У Републици Српској се налази нешто више од501 стећака . Највећа концентрација у Српској је у Херцеговини , Билећи , Невесињу , Требињу и Гацку , те у источном дијелу Српске у Рогатици , Палама и другим . Више од600 стећака је украшено и то најчешће : повијеном лозицом , розетама , крстовима , штитовима и мачевима , луком и стрелом , људским и животињским фигурама , сценама лова на јелене , сценама турнира , геометријским орнаментима и слично . Број украшених стећака у Српској је нешто виећи од376. Од укупностећка са натписима , преконоси натписе ћириличним писмом , а од тог броја у Српској се налази прекона којима се налазе ћирилични записи . Настанак Сматра се да су настали у другој половини вијека , те да њихова прва фаза траје кроз вијек . Експанзију и најинтензивније клесање настаје у и вијеку и траје све до краја вијека . Култура стећака настала је у источној Херцеговини . Сматра се у окриљу српске православне културе , јер су настали на подручју Немањићке Србије , те се ширили у унутрашњост Балкана у Босну . Најстарији мрамор са натписом је жупана Грда из средине вијека . Стећци се често налазе у православним гробљима , те уз цркве . Под стећцима су се сахрањивали припадници обје конфесије у Босни , припадници и римокатоличке и православне вјере( Српске православне цркве , те јеретичке Цркве босанске ) . Мраморје од вијека прихватају и чланови римокатоличке цркве , те прве генерације исламизираних становника Босне и Херцеговине . Тако на мрамору из околине Травника пише да је то гроб мужа " праве вјере римске " , док на надгробном споменику Махмута Бранковића пише " погинуо у боју деспотову " . Натписи и украси са стећака На мраморју се најчешће налазе натписи који гласе " † а се лежи ( та и та личност ) " , уклесаних у знак сјећања на личност покојника и на оне који су споменик подигли . Примјери су веома бројни , а само неки од њих су : " А се лежи Мартин Ву'с ( Вуја ) , воје вод[ е ] син , Црбногорац . А се лежи раб божи Рашко Радовчић " . " Туј почива Радосав Грубач сад мртав " ( у Кртињу код Љубомира ) . " А се лежи Браја Радојевић , на земљи туђој . Добри живи и умрије . А се писа Драгоје дијак " . " А се лежи госпоја Беока , кћи Прибисава Косаче " . Украси са мраморја су разноврсани , па тако на њима имамо хришћанске симболе : крста , винове лозе , Богородице с дјететом( Христом ) , васкрслог Лазара , свету Јелену , светог Христофора и друге . Поред хришћанских симбола на мраморју се срећу прикази јелена и коња као симбола бесмртности , познатим и у паганским и у ранохришћанским вјеровањима . Затим , симболи свјетлости , рађања или васкрсења приказани кроз цртеже крста , спирала , полумјесецом или розетом ; срећу се и прикази архитектонских узора , те приказа тадашњег феудалног друштва , чести мотиви кола , приказа утврђења и кула са мотивом двобоја . Натписи из Српске Натпис монахиње Полихраније , свјетовно Радаче жене жупана Неноја Чихорића , Величани Требиње : Натпис из Невесиња , уз чест мотив племените баштине : Галерија Списак стећака по општинама Републике Српске Види још Црква босанска Српска православна црква Срби у Босни и Херцеговини Громиле Некропола стећака Билећа Некропола Црквина ( Фоча ) Референце Литература Спољашње везе Племенито-пројекат је Удружења студената историје " Др Милан Васић " Бања Лука .:Мраморје БиХ:Државна комисија ѕа сарадњу са УНЕСКО-м Др Горан Ж . Комар : Декларација о стећку Вечерње новости:Унеско штити наше стећке Др Горан Комар за „ Моју Херцеговину “ : „ Крст је обиљежје Херцеговине “ Светска баштина у Босни и Херцеговини Непокретна културна добра Републике Српске Национални симболи Републике Српске