Лиза Веландер
Лиза Веландер (; 9. август 1909 — 9. децембар 2001) била је прва шведска професорка неурологије, која је на ову дужност обављала од 1964. године на Универзитету Умео, једном од већих Шведских градова и средишту северног дела државе (Норланда).

Епоними 
Говерс-Веландер синдром или Веландерова дистална миопатија
Тип мишићне дистрофије (МКБ10 — G71.0) први пут забележен у Шведској покрајини Јестрикланд, а повремено и у другим подручјима Шведске. Болест почиње као пареза и атрофија екстензора и малих мишића дисталног дела удова, да би се у каснијој фази болести проширила и проксимално.

Живот и каријера 
По окончању студија медицине, на једаном од највећих и најпрестижнијих медицинских унивезитета на свету Институту Каролинска у Солни, прошла специјалистичку обуку из области неурологије у Првој шведској болници Serafimerlasarettet основана 1753. године, у Стокхолму.

Прво је обављала дужност професора на Институту Каролинска у Солни од 1952. године а потом од 1953. године на Медицинском факултету у Гетеборгу. На овом факултету остала је све док Остала је тамо док није 1964. године постављена за прву жену професорка неурологије на Универзитету Умео.

Током 1940-их истражила је симптоме једног типа мишићне дистрофије забележен код становника Шведске покрајини Јестрикланд. Након што је болест и њен начин наслеђивања описла у својој докторској дисертацији 1951. године, њој у част по њој и још једном колеги болест је названа Говерс-Веландеров синдром.

Библиографија 
 Hereditär handmuskelatrofi. Nordisk Medicin, Stockholm, 1945, 26: 1019. 
 Myopathia distalis tarda hereditaria: 249 examined cases in 72 pedigrees. Acta medica scandinavica. Supplementum 265, Stockholm, 1951, 141: 1-124.
 Heredofamilial juvenile muscular atrophy simulating muscular dystrophy. Archives of Neurology, Chicago, 1956, 75: 500.

Извори

Спољашње везе 
 Веландерова дистална миопатија 

Рођени 1909.
Умрли 2001.
Шведски лекари
Лиза Веландер ( ; август— децембарбила је прва шведска професорка неурологије , која је на ову дужност обављала од године на Универзитету Умео , једном од већих Шведских градова и средишту северног дела државе ( Норланда ) . Епоними Говерс-Веландер синдром или Веландерова дистална миопатија Тип мишићне дистрофије ( МКБ10 — G71.0 ) први пут забележен у Шведској покрајини Јестрикланд , а повремено и у другим подручјима Шведске . Болест почиње као пареза и атрофија екстензора и малих мишића дисталног дела удова , да би се у каснијој фази болести проширила и проксимално . Живот и каријера По окончању студија медицине , на једаном од највећих и најпрестижнијих медицинских унивезитета на свету Институту Каролинска у Солни , прошла специјалистичку обуку из области неурологије у Првој шведској болници Serafimerlasarettet основана године , у Стокхолму . Прво је обављала дужност професора на Институту Каролинска у Солни од године а потом од године на Медицинском факултету у Гетеборгу . На овом факултету остала је све док Остала је тамо док није године постављена за прву жену професорка неурологије на Универзитету Умео . Токомих истражила је симптоме једног типа мишићне дистрофије забележен код становника Шведске покрајини Јестрикланд . Након што је болест и њен начин наслеђивања описла у својој докторској дисертацији године , њој у част по њој и још једном колеги болест је названа Говерс-Веландеров синдром . Библиографија Hereditär handmuskelatrofi . Nordisk Medicin , Stockholm , Myopathia distalis tarda hereditaria:examined cases inpedigrees . Acta medica scandinavica . Supplementum Stockholm , Heredofamilial juvenile muscular atrophy simulating muscular dystrophy . Archives of Neurology , Chicago , Извори Спољашње везе Веландерова дистална миопатија Рођени Умрли Шведски лекари