Високошколска библиотека
Високошколска библиотека (eng. Academic library) формира се при универзитетима, високим и вишим школама и осталим сродним установама. Мрежу библиотека универзитета чине универзитетска библиотека, библиотеке при факултетима, вишим школама, институтима и студентским домовима. Све оне заједно чине библиотечко-информациони систем универзитета.

Задаци 
Основни задатак високошколске библиотеке је да студентима и професорима омогући информације које су им потребне за студирање или за научни, стручни и истраживачки рад. Факултетске, семинарске и катедарске библиотеке су ужестручног карактера јер сакупљају грађу која се односи на научну област која се изучава на матичном факултету, а библиотеке при студентским домовима су општеобразовне. Обавеза високошколске библиотеке је да студентима направи добру основу за континуирано образовање и након студирања и да обрађује, чува и даје на коришћење библиотечки материјал.

Остали задаци 
 Обучавање студената, професора и осталих корисника за коришћење информационих извора
 Пружање брзе, тачне, коректне и актуелне информације ѕахваљујући циљаној набавци литературе из одређене области и редовној ревизији фонда
 Одржавање збирке библиотеке како би задовољила потребе корисника на универзитету
 Доступност библиотеке свим корисницима, а не само студентима и наставном особљу универзитета
 Обезбеђивање међубиблиотечке сарадње како би корисник добио и публикације којих нема у библиотеци

Организација рада 
Основни процеси су архивирање, услуживање, међубиблиотечка сарадња, истраживање и развој. Процес рада укључује и набавку, обраду и позајмљивање библиотечке грађе. 
У факултетској библиотеци је најпожељније да ради библиотекар који је и предметни специјалиста, јер се на тај начин испуњава захтев за постављањем високих стручних стандарда, али и помаже научна област за коју је библиотека стручна.

Библиотеке са двојном функцијом 
Постоје библиотеке које поред своје функције националне библиотеке, врше функцију и универзитетске.
 Универзитетска библиотека у Приштини – из народне библиотеке (која је била угашена) настала је Народна и универзитетска библиотека Косова која је касније именована као Народна и универзитетска библиотека "Иво Андрић";
 Народна и универзитетска библиотека Републике Српске у Бањалуци – настала из народне библиотеке;
 Национална и свеучилишна књижница у Загребу – 1874. године је проглашена универзитетском, а затим и националном библиотеком;
 Народна и универзитетска библиотека у Љубљани – од 1945. године функционише као национална и универзитетска библиотека.

Самосталне библиотеке 
Насупрот библиотекама са двојном функцијом, постоје и самосталне библиотеке. Једна од њих је Универзитетска библиотека "Светозар Марковић" у Београду. Она је матична над свим високошколским библиотекама у Србији. Обухвата 76 факултетских, 30 семинарских (на Филолошком и Филозофском факултету) и око 70 библиотека катедара, одељења, института и студенстких домова. У вршењу функције матичности јој на територији Војводине помаже Библиотека Матице српске, а на територији Косова и Метохије Народна и универзитетска библиотека у Приштини.

Универзитетска библиотека у Крагујевцу је одлуком Скупштине Универзитета у Крагујевцу 5. јуна 1985. издвојена из састава Радне заједнице Универзитета и ради као самостална радна организација у области образовања, културе и науке.

Универзитетска библиотека "Никола Тесла" у Нишу је основана 18. маја 1967. године, а од 1978. године носи име Николе Тесле. Током година, од класичне библиотеке прерасла је у значајан информационо-документациони центар овог дела Србије. Централна је библиотека Универзитета у Нишу.

Стандарди и закони 
Нови Стандарди за високошколске библиотеке донети су на скупштини Заједнице библиотека 1997. године, где је и дефинисан појам високошколске библиотеке. Стандарди морају бити у складу са законима о високошколском образовању, о културним добрима и научном раду, како би били поштовани и уважени. Делатност високошколских библиотека је уређена Законом о библиотечкој делатности, Законом о универзитету, Законом о научноистраживачком раду и одговарајућим подзаконским актима, као и статутима матичних високошколских установа.

Најважнији елементи стандарда 
 Дефиниција и организација система библиотеке
 Утврђивање служби и послова
 Образовање библиотечких фондова и информационих извора
 Утврђивање броја библиотечких радника и послова које треба да обављају према стручној спреми
 Утврђивање потребног простора и опреме

Библиотечко-информациони систем 
Систем високошколских библиотека може да буде централизован (једна главна и више мањих библиотека везаних у јединствени библиотечко-информациони систем; подређене библиотеке одговорне централној библиотеци) и децентрализован (низ библиотека које нису повезане и које задовољавају само потребе матичне инстутуције).

Заједница библиотека универзитета у Србији 
Заједница библиотека универзитета у Србији (ЗБУС) је основана 1992. године под називом Заједница високошколских библиотека, са седиштем у Универзитетској библиотеци "Светозар Марковић". У ову заједницу спадају библиотеке свих шест универзитета у републици и библиотеке већих научних института. Када је основана, имала је око педесет чланова, а данас их има сто педесет седам. Заједница библиотека универзитета у Србији је укључена и у Конзорцијум библиотека Србије за обједињену набавку од 2001. године заједно са националним библиотекама.

Галерија слика

Референце

Литература 

Библиотеке
Високо образовање
Високошколска библиотека ( eng . Academic library ) формира се при универзитетима , високим и вишим школама и осталим сродним установама . Мрежу библиотека универзитета чине универзитетска библиотека , библиотеке при факултетима , вишим школама , институтима и студентским домовима . Све оне заједно чине библиотечко-информациони систем универзитета . Задаци Основни задатак високошколске библиотеке је да студентима и професорима омогући информације које су им потребне за студирање или за научни , стручни и истраживачки рад . Факултетске , семинарске и катедарске библиотеке су ужестручног карактера јер сакупљају грађу која се односи на научну област која се изучава на матичном факултету , а библиотеке при студентским домовима су општеобразовне . Обавеза високошколске библиотеке је да студентима направи добру основу за континуирано образовање и након студирања и да обрађује , чува и даје на коришћење библиотечки материјал . Остали задаци Обучавање студената , професора и осталих корисника за коришћење информационих извора Пружање брзе , тачне , коректне и актуелне информације ѕахваљујући циљаној набавци литературе из одређене области и редовној ревизији фонда Одржавање збирке библиотеке како би задовољила потребе корисника на универзитету Доступност библиотеке свим корисницима , а не само студентима и наставном особљу универзитета Обезбеђивање међубиблиотечке сарадње како би корисник добио и публикације којих нема у библиотеци Организација рада Основни процеси су архивирање , услуживање , међубиблиотечка сарадња , истраживање и развој . Процес рада укључује и набавку , обраду и позајмљивање библиотечке грађе . У факултетској библиотеци је најпожељније да ради библиотекар који је и предметни специјалиста , јер се на тај начин испуњава захтев за постављањем високих стручних стандарда , али и помаже научна област за коју је библиотека стручна . Библиотеке са двојном функцијом Постоје библиотеке које поред своје функције националне библиотеке , врше функцију и универзитетске . Универзитетска библиотека у Приштини – из народне библиотеке ( која је била угашена ) настала је Народна и универзитетска библиотека Косова која је касније именована као Народна и универзитетска библиотека " Иво Андрић " ; Народна и универзитетска библиотека Републике Српске у Бањалуци – настала из народне библиотеке ; Национална и свеучилишна књижница у Загребу – године је проглашена универзитетском , а затим и националном библиотеком ; Народна и универзитетска библиотека у Љубљани – од године функционише као национална и универзитетска библиотека . Самосталне библиотеке Насупрот библиотекама са двојном функцијом , постоје и самосталне библиотеке . Једна од њих је Универзитетска библиотека " Светозар Марковић " у Београду . Она је матична над свим високошколским библиотекама у Србији . Обухватафакултетских,семинарских ( на Филолошком и Филозофском факултету ) и окобиблиотека катедара , одељења , института и студенстких домова . У вршењу функције матичности јој на територији Војводине помаже Библиотека Матице српске , а на територији Косова и Метохије Народна и универзитетска библиотека у Приштини . Универзитетска библиотека у Крагујевцу је одлуком Скупштине Универзитета у Крагујевцу јуна издвојена из састава Радне заједнице Универзитета и ради као самостална радна организација у области образовања , културе и науке . Универзитетска библиотека " Никола Тесла " у Нишу је основана маја године , а од године носи име Николе Тесле . Током година , од класичне библиотеке прерасла је у значајан информационо-документациони центар овог дела Србије . Централна је библиотека Универзитета у Нишу . Стандарди и закони Нови Стандарди за високошколске библиотеке донети су на скупштини Заједнице библиотека године , где је и дефинисан појам високошколске библиотеке . Стандарди морају бити у складу са законима о високошколском образовању , о културним добрима и научном раду , како би били поштовани и уважени . Делатност високошколских библиотека је уређена Законом о библиотечкој делатности , Законом о универзитету , Законом о научноистраживачком раду и одговарајућим подзаконским актима , као и статутима матичних високошколских установа . Најважнији елементи стандарда Дефиниција и организација система библиотеке Утврђивање служби и послова Образовање библиотечких фондова и информационих извора Утврђивање броја библиотечких радника и послова које треба да обављају према стручној спреми Утврђивање потребног простора и опреме Библиотечко-информациони систем Систем високошколских библиотека може да буде централизован ( једна главна и више мањих библиотека везаних у јединствени библиотечко-информациони систем ; подређене библиотеке одговорне централној библиотеци ) и децентрализован ( низ библиотека које нису повезане и које задовољавају само потребе матичне инстутуције ) . Заједница библиотека универзитета у Србији Заједница библиотека универзитета у Србији ( ЗБУС ) је основана године под називом Заједница високошколских библиотека , са седиштем у Универзитетској библиотеци " Светозар Марковић " . У ову заједницу спадају библиотеке свих шест универзитета у републици и библиотеке већих научних института . Када је основана , имала је око педесет чланова , а данас их има сто педесет седам . Заједница библиотека универзитета у Србији је укључена и у Конзорцијум библиотека Србије за обједињену набавку од године заједно са националним библиотекама . Галерија слика Референце Литература Библиотеке Високо образовање