Алма Карлин
Алма Ида Вилибалда Максимилиана Карлин  (Цеље, 12. октобар 1889 — Цеље, 14. јануар 1950) била је словеначка песникиња, етнограф, колекционарка, писац, путописац и теозоф .

Биографија 

Рођена је 12. октобра 1889. године у Цељу, од оца словенца, Јакоба Карлина, мајора у аустроугрској војсци и мајке Вилибалди Карлин, учитељице у женској школи у Цељу. Отац јој је преминуо 1898. године од рака јетре, од које је боловао осам година.

Као и већина људи из Цеља, Алма је у то време говорила и писала немачким језиком, који је био главни језик Аустругарске, док се словеначким језиком слабо користила. Од малиих ногу показала је занимање за музику, цртање и за учење страних језика.

Образовање 

Након завршетка основне школе у Цељу, средње образовање завршила је у Грацу, а одатле отишла у Лондон где је 1913. године студирала енглески, француски, латински, француски, италијански, норвешки, дански, руски и шпански језик.

Путовање светом 

На почетку Првог светског рата морала је да одлази у Шведску и Норвешку јер је била непожељна као грађанка Аустроугарске у Лондону. Године 1918. након завршетка рата, вратила се у Цеље, где је основала школу страних језика, а након тога одлучила да путује широм света. Пре сваког путовања, изучавала је земљу коју ће обићи, а највише културу, географију и историју тих земаља. 24. новембра 1919. године почело је њено путовање светом, у родно Цеље вратила се тек 1928. године, а након тога добила визу за путовање у Јапан, коју је дуго чекала. Након тога путовала је по Јужној и Северној Америци, на Далеки исток, острва Пацифика, у Аустралију и Азију. О својим путовањима и доживљајима писала је у часописима и ревијама, укључујући и цељанске новине, као и за велики број немачких часописа.

Била је дугогодишњи етнограф и колекционар. Већину предмета коју је прикупила на својим путовањима слала је кући, а они се данас чувају у Покрајинском музеју у Цељу.

Њено последе велико путовање било је у Индију, из које се у Цеље вратила у јануару 1928. године.

Други светски рат 

Након окупације Југославије 1941. године, ухапшена је и требало је да буде протерана у Србију, али је пуштена након интервенције утицајних немачких пријатеља. 
Као чувени противник нацизма, придружила се партизанима у страху од Гестапоа у августу 1944. године, а надала се да ће преко њих стићи до Енглеске, где је планирала да побегне у јеку рата. Ипак, са партизанима је стигла само до Далмације, одакле се након рата вратила у Цеље.

Дела 

Према досадашњим сазнањима, Алма Карлин је објавила двадесет и четири књиге, више од четврдесет прозних романа, велики број чланака, песама, бележака и цртежа. Своја дела углавном је писала на енглеском и немачком језику.

Највећи и најзначајнији број радова - путописних књига, романа, етнолошких и теозофских радова, објавила је у периоду од 1928. до 1938. године, а 22 књиге објавила је у периоду од 1921. до 1927. године у различитим издавачким кућама, у Немачкој, Енглеској, Финској и Швајцарској. Неке од ових књига су штампане и у преко 80.000 примерака, а преведене су на енглески, француски и фински језик.

Њени радови су били изузетно цењени у Средној Европи, а многа њена предавања била су изузетно посећена. Неке од њених књига илустровао је сликар из Цеља, Август Фридерик.

Од великог броја њених записа издате су три текста : Der Transport, Der Kampf mit dem Ortsgruppenführer Ewald Wrentschur in Bei den Partisanen, која су у једној целини објављена 2007. године и преведена на словеначки језик, под насловом Моје изгубљене тополе .

Године 2009. снимљен је документарни филм о њеном животу који се зове Алма М. Карлин: Усамљено путовање. Алму је играла глумица Вероника Дролц, а филм је режирала Марта Фрелих.

По сценарију Маријана Пушавца, 2015. године, Јакоб Клеменчић је одрадио стрип Alma M. Karlin: Svetovljanka iz province: Življenjepis v stripu.

Библиографија 

Романи : 
 Malik, 1932
 Samotno potovanje, 1969
 Roman o potopu celine, 1936
 Moj mali Kitajec: roman iz Kitajske, 1921
 Mistika Južnega morja]], 1931
 Nabobova stranska žena, 1937

Новеле : 
 Mala Siamka, 1937
 Najmlajši vnuk častitljivega I Čaa: novela iz Kitajske, 1948
 O Joni San: Japonske novele, 2006

Приче : 
 Kupa pozabljenja: dve zgodbi, 1938 
 Zmaji in duhovi, 1996
 Mala pomlad: tri zgodbe, 1937
 Mesečeve solze: zgodba iz Peruja, 1935
 Štiri dekleta v vetru usode: Zgodba z Južnega morja, 1936, 1939, 1943 
 Svetlikanje v mraku, 1999

Путописи : 
 Doživeti svet, 2006

Драмска дела : 
 Kringhäuslerjevi: drama v treh dejanjih, 1918

Остала дела : 
 Kot ujetnica pri lovcih na glavo na Novi Gvineji, 1960
 Modri mesec, 1997
 Smrtonosni trn, 2006
 Angel na zemlji, 1998
 Doživeti svet, 2006
 Urok Južnega morja: tragedija neke žene , 1930, 1996 
 Into-Yo-Intec, 1934
 Popotne skice, 1997
 Pod košatim očesom, 938
 Moji zgubljeni topoli, 2007

 Смрт 

Преминула је 14. јануара 1950. године у 60. години живота од рака дојке и последица туберкулозе, у родном Цељу. По њеној жељи, сахрањена је у Штору на гробљу у насељу Светина.

 Референце 

 Литература 
 Šelih, Alenka. Pozabljena polovica: Portreti žensk 19. in 20. stoletja na Slovenskem. Љубљана , 2007.
 Jakob Klemenčič in Marijan Pušavec. Alma M. Karlin: Svetovljanka iz province: Življenjepis v stripu. Љубљана, 2015.
 Barbara Trnovec. Kolumbova hči: Življenje in delo Alme M. Karlin. Цеље: Покрајински музеј, 2015, претходна издања 2006, 2009, 2011.

Рођени 1889.
Умрли 1950.
Цељани
Словеначки књижевници
Словеначки песници
Путописци
Умрли од рака
Жене у књижевности
Алма Ида Вилибалда Максимилиана Карлин ( Цеље , октобар— Цеље , јануарбила је словеначка песникиња , етнограф , колекционарка , писац , путописац и теозоф \ . Биографија Рођена је октобра године у Цељу , од оца словенца , Јакоба Карлина , мајора у аустроугрској војсци и мајке Вилибалди Карлин , учитељице у женској школи у Цељу . Отац јој је преминуо године од рака јетре , од које је боловао осам година . Као и већина људи из Цеља , Алма је у то време говорила и писала немачким језиком , који је био главни језик Аустругарске , док се словеначким језиком слабо користила . Од малиих ногу показала је занимање за музику , цртање и за учење страних језика . Образовање Након завршетка основне школе у Цељу , средње образовање завршила је у Грацу , а одатле отишла у Лондон где је године студирала енглески , француски , латински , француски , италијански , норвешки , дански , руски и шпански језик . Путовање светом На почетку Првог светског рата морала је да одлази у Шведску и Норвешку јер је била непожељна као грађанка Аустроугарске у Лондону . Године након завршетка рата , вратила се у Цеље , где је основала школу страних језика , а након тога одлучила да путује широм света . Пре сваког путовања , изучавала је земљу коју ће обићи , а највише културу , географију и историју тих земаља. новембра године почело је њено путовање светом , у родно Цеље вратила се тек године , а након тога добила визу за путовање у Јапан , коју је дуго чекала . Након тога путовала је по Јужној и Северној Америци , на Далеки исток , острва Пацифика , у Аустралију и Азију . О својим путовањима и доживљајима писала је у часописима и ревијама , укључујући и цељанске новине , као и за велики број немачких часописа . Била је дугогодишњи етнограф и колекционар . Већину предмета коју је прикупила на својим путовањима слала је кући , а они се данас чувају у Покрајинском музеју у Цељу . Њено последе велико путовање било је у Индију , из које се у Цеље вратила у јануару године . Други светски рат Након окупације Југославије године , ухапшена је и требало је да буде протерана у Србију , али је пуштена након интервенције утицајних немачких пријатеља . Као чувени противник нацизма , придружила се партизанима у страху од Гестапоа у августу године , а надала се да ће преко њих стићи до Енглеске , где је планирала да побегне у јеку рата . Ипак , са партизанима је стигла само до Далмације , одакле се након рата вратила у Цеље . Дела Према досадашњим сазнањима , Алма Карлин је објавила двадесет и четири књиге , више од четврдесет прозних романа , велики број чланака , песама , бележака и цртежа . Своја дела углавном је писала на енглеском и немачком језику . Највећи и најзначајнији број радова - путописних књига , романа , етнолошких и теозофских радова , објавила је у периоду од до године , акњиге објавила је у периоду од до године у различитим издавачким кућама , у Немачкој , Енглеској , Финској и Швајцарској . Неке од ових књига су штампане и у преко000 примерака , а преведене су на енглески , француски и фински језик . Њени радови су били изузетно цењени у Средној Европи , а многа њена предавања била су изузетно посећена . Неке од њених књига илустровао је сликар из Цеља , Август Фридерик . Од великог броја њених записа издате су три текста \ : Der Transport , Der Kampf mit dem Ortsgruppenführer Ewald Wrentschur in Bei den Partisanen , која су у једној целини објављена године и преведена на словеначки језик , под насловом Моје изгубљене тополе \ . Године снимљен је документарни филм о њеном животу који се зове Алма М . Карлин : Усамљено путовање . Алму је играла глумица Вероника Дролц , а филм је режирала Марта Фрелих . По сценарију Маријана Пушавца , године , Јакоб Клеменчић је одрадио стрип Alma M . Karlin : Svetovljanka iz province : Življenjepis v stripu . Библиографија Романи \ : Malik , Samotno potovanje , Roman o potopu celine , Moj mali Kitajec : roman iz Kitajske , Mistika Južnega morja ] ] , Nabobova stranska žena , Новеле \ : Mala Siamka , Najmlajši vnuk častitljivega I Čaa : novela iz Kitajske , O Joni San : Japonske novele , Приче \ : Kupa pozabljenja : dve zgodbi , Zmaji in duhovi , Mala pomlad : tri zgodbe , Mesečeve solze : zgodba iz Peruja , Štiri dekleta v vetru usode : Zgodba z Južnega morja , Svetlikanje v mraku , Путописи \ : Doživeti svet , Драмска дела \ : Kringhäuslerjevi : drama v treh dejanjih , Остала дела \ : Kot ujetnica pri lovcih na glavo na Novi Gvineji , Modri mesec , Smrtonosni trn , Angel na zemlji , Doživeti svet , Urok Južnega morja : tragedija neke žene , Into-Yo-Intec , Popotne skice , Pod košatim očesom , Moji zgubljeni topoli , Смрт Преминула је јануара године у години живота од рака дојке и последица туберкулозе , у родном Цељу . По њеној жељи , сахрањена је у Штору на гробљу у насељу Светина . Референце Литература Šelih , Alenka . Pozabljena polovica : Portreti žensk in stoletja na Slovenskem . Љубљана , Jakob Klemenčič in Marijan Pušavec . Alma M . Karlin : Svetovljanka iz province : Življenjepis v stripu . Љубљана , Barbara Trnovec . Kolumbova hči : Življenje in delo Alme M. Karlin . Цеље : Покрајински музеј , претходна издања Рођени Умрли Цељани Словеначки књижевници Словеначки песници Путописци Умрли од рака Жене у књижевности