Фотосинтетски пигменти
Фотосинтетски  пигменти су неопходни за процес фотосинтезе и они представљају обојена, комплексна органска једињења чија се оптичка својства заснивају на хемијској структури њихових молекула. Улога фотосинтетских пигмената је да апсорбују светлост видљивог дела спектра и да је помоћу фото-хемијских реакција учине корисним за биљке у процесу фотосинтезе. Апсорпција светлости видљивог делa спектра, и са тим у вези и боја фотосинтетских пигмената, заснива се на присуству система коњугованих двогубих веза у молекулу -{–C=C–C=C–}- или незасићених група коа што су нпр. -{=C=S, -N= N-}- или – -{N=О}-.

Фотосинтески пигменти смештени су у тилакоидима хлоропласта различитих биљних ткива и органа. Највећи садржај је у листовима, а често се налази и у цветовима, младим незрелим плодовима, паренхимским ћелијама младих органа, фелодерму стабла и корену ако се развија на светлости.

Групе пигмената 
У процес фотосинтезе код виших биљака укључене су две групе пигмената:
 Хлорофили
 Каротеноиди

Улога хлорофила на процес фотосинтезе 
Хлорофили апсорбују светлост у црвеном и плавом делу спектра. Хлорофили оба типа (а и б) су сличне грађе, али се хлорофил б (-{C55H70O6N4Mg}-) разликује у односу на хлорофил а (-{C55H72O5N4Mg}-) по присуству формил (-{CHO}-) уместо метил (-{CH3}-) на пироловом прстену II, чиме се повећава његова хидрофилност. Та разлика у структури хлорофила б условљава и разлику у његовом апсорпционом спектру и боји у односу на хлорофил а. Хлорофил б је жуто-зелене боје, а хлорофил а модрозелене.

Функција хлорофила а и б у фотосинтези се разликују. Хлорофили а и б улазе у састав комплекса за прикупљање светлости, хлорофил а улази у састав реакционих центара у којима се одиграва фотохемијско раздвајање наелектрисања у фотосинтези. Стога у фотохемијским реакцијама хлорофил а има примарну функцију, јер образује реакционе центре светле фазе фотосинтезе. Хлорофил б има функцију антенског молекула (сакупљача светлости) који апсорбовану светлосну енергију преноси на реакционе центре.

Улога каротеноида на процес фотосинтезе 

Каротеноиди (каротени и ксантофили) су од посебног значаја за фотосинтезу где припадају групи тзв. сакупљача свелосне енергије (антенских молекула), коју преносе на молекул хлорофила б, потом на хлорофил а и на специјалне форме хлорофила а тзв. реакционе центре фотосинтезе. Каротеноиди апсорбују светлост у плавом и делом у зеленом делу спектра, где је апсорпција светлости хлорофила релативно мала и лако проширују спектар апсорпције фотосинтеског апарата.

Каротеноиди имају и заштитну улогу јер штите фотолабилан фотосинтески систем од оксидативне фотодеструкције. До фотодеструкције (разлагања) долази у присуству светлости и кисеоника, јер при томе настаје низ изомера и оксидационих производа. Утврђено је да мутанти биљака који немају каротеноиде не могу да живе у присуству светлости и -{O2}-.

С обзиром на велику присутност у појединим врстама цвећа, поврћа и воћа, каротеноиди утичу и на њихову боју. На тај начин доприносе изгледу пољопривредних производа и украсних биљака.

Литература 
 Радмила Стикић, Зорица Јовановић, Физиологија биљака, Научна КМД, Београд, 2015.

Спољашње везе 
 БиоНет школа
 Универзитет здравља и науке – Орегон – САД

Фотосинтеза
Фотосинтетски пигменти су неопходни за процес фотосинтезе и они представљају обојена , комплексна органска једињења чија се оптичка својства заснивају на хемијској структури њихових молекула . Улога фотосинтетских пигмената је да апсорбују светлост видљивог дела спектра и да је помоћу фото-хемијских реакција учине корисним за биљке у процесу фотосинтезе . Апсорпција светлости видљивог делa спектра , и са тим у вези и боја фотосинтетских пигмената , заснива се на присуству система коњугованих двогубих веза у молекулу -{ –C=C–C=C– }- или незасићених група коа што су нпр. -{ =C=S , -N= N- }- или – -{ N=О }- . Фотосинтески пигменти смештени су у тилакоидима хлоропласта различитих биљних ткива и органа . Највећи садржај је у листовима , а често се налази и у цветовима , младим незрелим плодовима , паренхимским ћелијама младих органа , фелодерму стабла и корену ако се развија на светлости . Групе пигмената У процес фотосинтезе код виших биљака укључене су две групе пигмената : Хлорофили Каротеноиди Улога хлорофила на процес фотосинтезе Хлорофили апсорбују светлост у црвеном и плавом делу спектра . Хлорофили оба типа ( а и б ) су сличне грађе , али се хлорофил б ( -{ C55H70O6N4Mg }- ) разликује у односу на хлорофил а ( -{ C55H72O5N4Mg }- ) по присуству формил ( -{ CHO }- ) уместо метил ( -{ CH3 }- ) на пироловом прстену II , чиме се повећава његова хидрофилност . Та разлика у структури хлорофила б условљава и разлику у његовом апсорпционом спектру и боји у односу на хлорофил а . Хлорофил б је жуто-зелене боје , а хлорофил а модрозелене . Функција хлорофила а и б у фотосинтези се разликују . Хлорофили а и б улазе у састав комплекса за прикупљање светлости , хлорофил а улази у састав реакционих центара у којима се одиграва фотохемијско раздвајање наелектрисања у фотосинтези . Стога у фотохемијским реакцијама хлорофил а има примарну функцију , јер образује реакционе центре светле фазе фотосинтезе . Хлорофил б има функцију антенског молекула ( сакупљача светлости ) који апсорбовану светлосну енергију преноси на реакционе центре . Улога каротеноида на процес фотосинтезе Каротеноиди ( каротени и ксантофили ) су од посебног значаја за фотосинтезу где припадају групи тзв. сакупљача свелосне енергије ( антенских молекула ) , коју преносе на молекул хлорофила б , потом на хлорофил а и на специјалне форме хлорофила а тзв. реакционе центре фотосинтезе . Каротеноиди апсорбују светлост у плавом и делом у зеленом делу спектра , где је апсорпција светлости хлорофила релативно мала и лако проширују спектар апсорпције фотосинтеског апарата . Каротеноиди имају и заштитну улогу јер штите фотолабилан фотосинтески систем од оксидативне фотодеструкције . До фотодеструкције ( разлагања ) долази у присуству светлости и кисеоника , јер при томе настаје низ изомера и оксидационих производа . Утврђено је да мутанти биљака који немају каротеноиде не могу да живе у присуству светлости и -{ O2 }- . С обзиром на велику присутност у појединим врстама цвећа , поврћа и воћа , каротеноиди утичу и на њихову боју . На тај начин доприносе изгледу пољопривредних производа и украсних биљака . Литература Радмила Стикић , Зорица Јовановић , Физиологија биљака , Научна КМД , Београд , Спољашње везе БиоНет школа Универзитет здравља и науке – Орегон – САД Фотосинтеза