Ксенија Александровна
Кнегиња Ксенија Александровна (; рођена 13. јуна 1882. у Санкт Петербургу — умрла 20. априла 1960 у Енглеској) била је руска велика кнегиња, кћерка императора Александра III Александровича и императорке Марије Фјодоровне.

Биографија 
Велика војвоткиња Ксенија Александровна је 6. априла 1875. године у царској палати у Санкт Петербургу. Она је била старија ћерка од шесторо деце цара Александра III и Марије Фјодоровне. После смрти њеног деде Александра II, њен отац долази на престо. Као дете Ксенија је била веома стидљива а образовање је стицала код приватних учитеља. Нарочито је добро изучила језике па је поред руског знала и енглески, француски и немачки језик. Слободно време је проводила у цртању, гимнастици, плесању и свирању клавира. Са целом породицом, одморе је проводила у њиховом замку у Данској, где је упознала своју рођаку Марију, ћерку грчког краља Ђорђа I и његове супруге Олге, родом рускиње.

Још као релативно млада се заљубила у даљег рођака Александра Михаиловича. Већ са својих 15 година је желела да се уда али родитељи нису дозволили. Ипак је и до тога дошло са њених 19 година, 6. августа 1894. године. Медени месец су провели у палати на Криму. Током меденог месеца умире јој отац, а најстари брат Николај преузима престо. Ксенија је за то време била укључена у многе хуманитарне акције. Посебно се интересовала за болнице за оболеле од туберкулозе, болести од које је умро њен брат 1899. Такође била је покровитељ удружења које је бринуло о удовицама и деци погинулих морнара.

Први светски рат је почео током Ксенијиног боравка у Француској. Вративши се у Русију, Ксенија је организовала болнички воз и отворила болницу за рањенике. Била је под утицајем безнађа које је тих година захватило царску породицу. Након фебруарске револуције заједно са мајком и сестром била је принуђена да побегне на Крим. Након пугубљења продице њеног брата цара Николаја, Црвена армија се све више приближавала Криму и онс е су уз помоћ британске морнарице избегле 11. априла 1919. године.

Дана 17. маја 1920. године, Ксенија је добила потврду да је као најстарија сестра наследница имања њеног брата Николаја у ​​Енглеској, вредности од око петсто британских фунти. За то време њен супруг је живео у Паризу. Финансијска ситуација Ксеније је била врло тешка. Краљ Џорџ V, који је био њен рођак јој је доста помагао преко разних фондова. 26. фебруара 1933. умире њен муж кога су сахранили у Рокебрун Кап Мартин на југу Француске. Марта 1937 године Ксенија се сели у палату Хемптон Корт где је и умрла 1960. године.

Породично стабло

Потомци 

Ксенија и Александар су имали седморо деце, једну ћерку и шест синова:
 Ирина Александровна (15. јул 1895—26. фебруар 1970)
 Андреј Александрович (24. јануар 1897—8. мај 1981)
 Фјодор Александрович (23. децембар 1898—30. новембар 1968)
 Никита Александрович (16. јануар 1900—12. септембар 1974)
 Дмитри Александрович (15. август 1901—7. јул 1980)
 Ростислав Александрович (2. новембар 1902—31. јул 1978)
 Васил Александрович (6. јул 1907—23. јул 1989)

Референце

Спољашње везе 

 Тужна прича рускох царевића („Вечерње новости“, 6. децембар 2015)
 Исечци из Ксенијиног живота видео

Рођени 1882.
Умрли 1960.
Романови
Кнегиња Ксенија Александровна ( ; рођена јуна у Санкт Петербургу — умрла априлау Енглеској ) била је руска велика кнегиња , кћерка императора Александра III Александровича и императорке Марије Фјодоровне . Биографија Велика војвоткиња Ксенија Александровна је априла године у царској палати у Санкт Петербургу . Она је била старија ћерка од шесторо деце цара Александра III и Марије Фјодоровне . После смрти њеног деде Александра II , њен отац долази на престо . Као дете Ксенија је била веома стидљива а образовање је стицала код приватних учитеља . Нарочито је добро изучила језике па је поред руског знала и енглески , француски и немачки језик . Слободно време је проводила у цртању , гимнастици , плесању и свирању клавира . Са целом породицом , одморе је проводила у њиховом замку у Данској , где је упознала своју рођаку Марију , ћерку грчког краља Ђорђа I и његове супруге Олге , родом рускиње . Још као релативно млада се заљубила у даљег рођака Александра Михаиловича . Већ са својихгодина је желела да се уда али родитељи нису дозволили . Ипак је и до тога дошло са њенихгодина , августа године . Медени месец су провели у палати на Криму . Током меденог месеца умире јој отац , а најстари брат Николај преузима престо . Ксенија је за то време била укључена у многе хуманитарне акције . Посебно се интересовала за болнице за оболеле од туберкулозе , болести од које је умро њен брат Такође била је покровитељ удружења које је бринуло о удовицама и деци погинулих морнара . Први светски рат је почео током Ксенијиног боравка у Француској . Вративши се у Русију , Ксенија је организовала болнички воз и отворила болницу за рањенике . Била је под утицајем безнађа које је тих година захватило царску породицу . Након фебруарске револуције заједно са мајком и сестром била је принуђена да побегне на Крим . Након пугубљења продице њеног брата цара Николаја , Црвена армија се све више приближавала Криму и онс е су уз помоћ британске морнарице избегле априла године . Дана маја године , Ксенија је добила потврду да је као најстарија сестра наследница имања њеног брата Николаја у ​​Енглеској , вредности од око петсто британских фунти . За то време њен супруг је живео у Паризу . Финансијска ситуација Ксеније је била врло тешка . Краљ Џорџ V , који је био њен рођак јој је доста помагао преко разних фондова. фебруара умире њен муж кога су сахранили у Рокебрун Кап Мартин на југу Француске . Мартагодине Ксенија се сели у палату Хемптон Корт где је и умрла године . Породично стабло Потомци Ксенија и Александар су имали седморо деце , једну ћерку и шест синова : Ирина Александровна јул26. фебруар Андреј Александрович јануар8. мај Фјодор Александрович децембар30. новембар Никита Александрович јануар12. септембар Дмитри Александрович август7. јул Ростислав Александрович новембар31. јул Васил Александрович јул23. јул Референце Спољашње везе Тужна прича рускох царевића ( „ Вечерње новости “ , децембар Исечци из Ксенијиног живота видео Рођени Умрли Романови