Народно вијеће Босне и Херцеговине
Народно вијеће Босне и Херцеговине је представљало политичко представништво Срба, Хрвата и Муслимана из Босне и Херцеговине, након формирања Државе Словенаца, Хрвата и Срба. Након оснивања Народног вијећа Словенаца, Хрвата и Срба, у који су ушли у представници три народа из Босне и Херцеговине, основано је и Народно вијеће за регију Босне и Херцеговине.

Историјска подлога 
Како се у току 1918. стање на фронтовима све више компликовало по Аустроугарску, а немири и побуне почели да захватају и војску, па чак и у Босни и Херцеговини, тако се запажала све живља активност пројугословенски оријентисаних политичара. У Загребу је 2. и 3. марта 1918. године дошло до састанка представника разних странака из југословенских области Монархије, на коме је наглашена идеја народног јединства заснована на самоопредјељењу народа, а која ће бити основ за стварање, на демократским начелима засноване, будуће државе Срба, Хрвата и Словенаца. Тада је и покренута иницијатива за стварање Народног вијећа СХС у Загребу. Босну и Херцеговину на том састанку представљали су: Војислав Шола, Данило Димовић, Ђуро Џамоња, Коста Мајкић и Јозо Сунарић.

Оснивање 
Народно вијеће СХС за Босну и Херцеговону с Главним одбором од 25 чланова и Предсједништвом од пет чланова формирано је 20. октобра 1918. године, с посланицима из сва три народа. Главни одбор на чијем је челу као предсједник био Глигорије Јефтановић, а као потпредсједници др Јозо Сунарић и др Халидбег Храсница. Народно вијеће СХС, а на приједлог Главног одбора Народног вијећа БиХ, именовало је и прву Народну владу за Босну и Херцеговину на чије је чело, дошао Атанасије Шола. На сједници Главног одбора Народног вијећа БиХ која је одржана 28. октобра ријешено је да се у цијелој Босни и Херцеговини проведе организација окружних, котарских и сеоских одбора Народног вијећа. Наредних дана услиједило је и оснивање котарских одбора народног вијећа по свим мјестима у Босни и Херцеговини, у које су, углавном акламацијом, бирани угледнији људи из народа и то свих вјероисповијести.

Народно веће кад се контитуисало 31. октобра је имало за секретаре: др Саво Љубибратић и Хамид Сврзо.

Народна влада Босне и Херцеговине 

1. новембра 1918. године именована је прва народна влада за Босну и Херцеговину, са 10 чланова, у којој су предсједник и пет министара (или повјереника) били Срби, три Хрвата и један Муслиман. Предсједник Владе био је Атанасије Шола. То је била прва народна влада у историји Босне и Херцеговине. Влада је именована саопштењем Главног одбора Народног вијећа БиХ које почиње овим ријечима:

Народна влада је одмах на слободу пустила све политичке затворенике. Шола је као предсједник допринео стабилизацији политичке ситуације. Утицао је на Светозара Прибићевића као главног у загребачком Народном вијећу да се што раније изведе уједињење. Влада Народног вијећа СХС за Босну и Херцеговину радила је од 1. новембра 1918. до 31. јануара 1919. године, када је замјењује Земаљска влада за Босну и Херцеговину од 1. фебруара 1919. године, као врховни управни орган за све административно-територијалне органе у Босни и Херцеговини.

И након формирања Краљевства Срба, Хрвата и Словенаца остао је на положају предсједника Народног вијећа у Сарајеву. Народно вијеће је прерасло у Земаљску владу Босне и Херцеговине, па је Шола 1. фебруара 1919. постао председник Земаљске владе. Земаљску владу замијенила је 11. јула 1921. године Покрајинска управа за Босну и Херцеговину. На захтијев Светозара Прибићевића руководио је збором, на коме је у Сарајеву 15. и 16. фебруара 1919. основана Демократска странка.

Чланови владе

Види још 
 Држава Словенаца, Хрвата и Срба
 Народно вијеће Словенаца, Хрвата и Срба

Референце

Литература 
 
 
 

Народно вијеће
Историја Босне и Херцеговине
Историја Републике Српске
Народно вијеће Босне и Херцеговине је представљало политичко представништво Срба , Хрвата и Муслимана из Босне и Херцеговине , након формирања Државе Словенаца , Хрвата и Срба . Након оснивања Народног вијећа Словенаца , Хрвата и Срба , у који су ушли у представници три народа из Босне и Херцеговине , основано је и Народно вијеће за регију Босне и Херцеговине . Историјска подлога Како се у току стање на фронтовима све више компликовало по Аустроугарску , а немири и побуне почели да захватају и војску , па чак и у Босни и Херцеговини , тако се запажала све живља активност пројугословенски оријентисаних политичара . У Загребу је и марта године дошло до састанка представника разних странака из југословенских области Монархије , на коме је наглашена идеја народног јединства заснована на самоопредјељењу народа , а која ће бити основ за стварање , на демократским начелима засноване , будуће државе Срба , Хрвата и Словенаца . Тада је и покренута иницијатива за стварање Народног вијећа СХС у Загребу . Босну и Херцеговину на том састанку представљали су : Војислав Шола , Данило Димовић , Ђуро Џамоња , Коста Мајкић и Јозо Сунарић . Оснивање Народно вијеће СХС за Босну и Херцеговону с Главним одбором одчланова и Предсједништвом од пет чланова формирано је октобра године , с посланицима из сва три народа . Главни одбор на чијем је челу као предсједник био Глигорије Јефтановић , а као потпредсједници др Јозо Сунарић и др Халидбег Храсница . Народно вијеће СХС , а на приједлог Главног одбора Народног вијећа БиХ , именовало је и прву Народну владу за Босну и Херцеговину на чије је чело , дошао Атанасије Шола . На сједници Главног одбора Народног вијећа БиХ која је одржана октобра ријешено је да се у цијелој Босни и Херцеговини проведе организација окружних , котарских и сеоских одбора Народног вијећа . Наредних дана услиједило је и оснивање котарских одбора народног вијећа по свим мјестима у Босни и Херцеговини , у које су , углавном акламацијом , бирани угледнији људи из народа и то свих вјероисповијести . Народно веће кад се контитуисало октобра је имало за секретаре : др Саво Љубибратић и Хамид Сврзо . Народна влада Босне и Херцеговине 1. новембра године именована је прва народна влада за Босну и Херцеговину , сачланова , у којој су предсједник и пет министара ( или повјереника ) били Срби , три Хрвата и један Муслиман . Предсједник Владе био је Атанасије Шола . То је била прва народна влада у историји Босне и Херцеговине . Влада је именована саопштењем Главног одбора Народног вијећа БиХ које почиње овим ријечима : Народна влада је одмах на слободу пустила све политичке затворенике . Шола је као предсједник допринео стабилизацији политичке ситуације . Утицао је на Светозара Прибићевића као главног у загребачком Народном вијећу да се што раније изведе уједињење . Влада Народног вијећа СХС за Босну и Херцеговину радила је од новембра до јануара године , када је замјењује Земаљска влада за Босну и Херцеговину од фебруара године , као врховни управни орган за све административно-територијалне органе у Босни и Херцеговини . И након формирања Краљевства Срба , Хрвата и Словенаца остао је на положају предсједника Народног вијећа у Сарајеву . Народно вијеће је прерасло у Земаљску владу Босне и Херцеговине , па је Шола фебруара постао председник Земаљске владе . Земаљску владу замијенила је јула године Покрајинска управа за Босну и Херцеговину . На захтијев Светозара Прибићевића руководио је збором , на коме је у Сарајеву и фебруара основана Демократска странка . Чланови владе Види још Држава Словенаца , Хрвата и Срба Народно вијеће Словенаца , Хрвата и Срба Референце Литература Народно вијеће Историја Босне и Херцеговине Историја Републике Српске