Хуго Доубек
Доубек, Хуго, капелник Српског народног позоришта, хоровођа и композитор (Стренице, Чешка, 3. мај 1852 - Мостар, 20. фебруар 1897). Студије музике завршио у Прагу 1874. године. У гимназији у Шапцу предаје од 1885. до 1887. године. Постаје хоровођа певачког друштва Српске читаонице у Новом Саду 1888. или 1889. Добровољно ради у Српском народном позоришту увежбавајући певаче и хор. Капелник Српског народног позоришта постаје 1891. године, када добија дужности диригента и започиње са писањем музике за драмске комаде. Забележено је да "откако је Хуго Доубек хоровођа, од то доба позоришна дружина лепо напредује у певању. Сви комади с певањем приказују се у нас да већ не може лепше бити." У Новом Саду остаје до априла 1896, када одлази у Мостар за хоровођу певачког друштва Гусле. Умире наредне године. Компоновао је дела за клавир, хор, оркестар и музику за позоришне комаде. За време композиторовог живота највећу популарност стекле су његове композиције за хор Ђурђев-дан и Видовданска химна. Ова дела су се често налазила на репертоару тадашњих певачких друштава. Од позоришних комада за које је писао музику истакле су се драме Јабука Веље Миљковића и Задужбина Цара Лазара Милорида Шапчанина. Заступљеност народног мелоса у Доубековим композицијама допринела је њиховој популарности у народу. У штампи тог периода писало је да је он један од ретких страних композитора који је успео да свој музички стил прилагоди природи српске музике.

Дела 
 Музика за драмске комаде: Јабука, Задужбина Цара Лазара, Крајишкиња, Поп Доброслав, Немања. 
 За хор: Балканска царица, Србине!, Појмо песме и друго.
 За хор и оркестар: Нек међ нама љубав влада.
 За клавир: Девојка на студенцу, Онам' онамо за брда она, Сунце јарко не сијаш једнако, Што се боре мисли моје.
 За глас и клавир: Свет ће читати песме моје, Милетићу, Тихи позив, Лаку ноћ.

Литература 
 Владимир Р. Ђорђевић, Прилози биографском речнику српских музичара, Београд, 1950.
 Катерина Томанек, дипломски рад, Музика на репертоару Српског народног позоришта у Новом Саду (1861—1914), Универзитет у Новом Саду, Академија уметности, 2009.
 Миховил Томандл, Српско позориште у Војводини (1868—1919), друга књига, Нови Сад, Матица српска, 1954.
 Стана Ђурић Клајн, Развој музичке уметности у Србији, у књизи Хисторијски развој музичке културе у Југославији, Загреб, 1962.

Рођени 1852.
Умрли 1897.
Композитори
Доубек , Хуго , капелник Српског народног позоришта , хоровођа и композитор ( Стренице , Чешка , мај- Мостар , фебруар Студије музике завршио у Прагу године . У гимназији у Шапцу предаје од до године . Постаје хоровођа певачког друштва Српске читаонице у Новом Саду или Добровољно ради у Српском народном позоришту увежбавајући певаче и хор . Капелник Српског народног позоришта постаје године , када добија дужности диригента и започиње са писањем музике за драмске комаде . Забележено је да " откако је Хуго Доубек хоровођа , од то доба позоришна дружина лепо напредује у певању . Сви комади с певањем приказују се у нас да већ не може лепше бити . " У Новом Саду остаје до априла када одлази у Мостар за хоровођу певачког друштва Гусле . Умире наредне године . Компоновао је дела за клавир , хор , оркестар и музику за позоришне комаде . За време композиторовог живота највећу популарност стекле су његове композиције за хор Ђурђев-дан и Видовданска химна . Ова дела су се често налазила на репертоару тадашњих певачких друштава . Од позоришних комада за које је писао музику истакле су се драме Јабука Веље Миљковића и Задужбина Цара Лазара Милорида Шапчанина . Заступљеност народног мелоса у Доубековим композицијама допринела је њиховој популарности у народу . У штампи тог периода писало је да је он један од ретких страних композитора који је успео да свој музички стил прилагоди природи српске музике . Дела Музика за драмске комаде : Јабука , Задужбина Цара Лазара , Крајишкиња , Поп Доброслав , Немања . За хор : Балканска царица , Србине ! , Појмо песме и друго . За хор и оркестар : Нек међ нама љубав влада . За клавир : Девојка на студенцу , Онам ' онамо за брда она , Сунце јарко не сијаш једнако , Што се боре мисли моје . За глас и клавир : Свет ће читати песме моје , Милетићу , Тихи позив , Лаку ноћ . Литература Владимир Р . Ђорђевић , Прилози биографском речнику српских музичара , Београд , Катерина Томанек , дипломски рад , Музика на репертоару Српског народног позоришта у Новом Саду1914 ) , Универзитет у Новом Саду , Академија уметности , Миховил Томандл , Српско позориште у Војводини1919 ) , друга књига , Нови Сад , Матица српска , Стана Ђурић Клајн , Развој музичке уметности у Србији , у књизи Хисторијски развој музичке културе у Југославији , Загреб , Рођени Умрли Композитори