Монада (филозофија)
Монада () Јединица. Недјељива, конститутивна јединица. Основа нематеријалног свијета и проста, посљедња честица цијелог свемира. Филозофски појам настао још код  античких филозофа старе Грчке који је први научно систематизовао и елаборирао Готфрид Вилхелм Лајбниц

Поријекло 
Појам из грчког језика. Означава јединицу- јединичност.

Тумачење по Ивану Клајну 

Монада је према  Питагори бројчана јединица, за Платона идеја, према  Ђордану Бруну атом, а  Лајбницу проста супстанцијална јединица од каквих је саздан цијели свемир.

Змачење по Малој просветиној енциклопедији 
У старој  хеленској филозофији монада означава јединственост као принцип бића.

Значење по Светиславу Марићу 
Монада је

О монади Опћа енциклопедија ЈЛЗ 
Монада је и по  овој енциклопедији „јединица“,  за Платона идеја, за Питагору и Еуклида број. Касније је у  Хришћанству Бог сматран монадом монада. То се схватање у Хришђанству задржало све до учења Ђордана Бруна који спаја питагорејско схватање монаде са  демокритовом идејом атома.  Лајбниц први развија систематско учење о монадама у свом дјелу  . Он, између осталог, тврди да је монада просто, супституцијално-динамично и материјално биће или центар сила, субјект доживљених стања. Монада стоји у одређеним односима  с другим монадама као и према цијелини свих монада; она “репрезентира“  и „одсликава“ универзум према својој „тачки гледишта“ и степену свијести....

Монада по Браниславу Петронијевићу 
По Лајбницовом сљедбенику, српском филозофу Браниславу Петронијевићу монада је појединачна свијест, недјељиво биће; њени атрибути  су свјесност и воља. Материја се састоји од релативно несвјесних атома- монада.

Референце

Спољашње везе 

Метафизички појмови
Питагорејство
Монада ( ) Јединица . Недјељива , конститутивна јединица . Основа нематеријалног свијета и проста , посљедња честица цијелог свемира . Филозофски појам настао још код античких филозофа старе Грчке који је први научно систематизовао и елаборирао Готфрид Вилхелм Лајбниц Поријекло Појам из грчког језика . Означава јединицу- јединичност . Тумачење по Ивану Клајну Монада је према Питагори бројчана јединица , за Платона идеја , према Ђордану Бруну атом , а Лајбницу проста супстанцијална јединица од каквих је саздан цијели свемир . Змачење по Малој просветиној енциклопедији У старој хеленској филозофији монада означава јединственост као принцип бића . Значење по Светиславу Марићу Монада је О монади Опћа енциклопедија ЈЛЗ Монада је и по овој енциклопедији „ јединица “ , за Платона идеја , за Питагору и Еуклида број . Касније је у Хришћанству Бог сматран монадом монада . То се схватање у Хришђанству задржало све до учења Ђордана Бруна који спаја питагорејско схватање монаде са демокритовом идејом атома . Лајбниц први развија систематско учење о монадама у свом дјелу \ . Он , између осталог , тврди да је монада просто , супституцијално-динамично и материјално биће или центар сила , субјект доживљених стања . Монада стоји у одређеним односима с другим монадама као и према цијелини свих монада ; она “ репрезентира “ и „ одсликава “ универзум према својој „ тачки гледишта “ и степену свијести . ... Монада по Браниславу Петронијевићу По Лајбницовом сљедбенику , српском филозофу Браниславу Петронијевићу монада је појединачна свијест , недјељиво биће ; њени атрибути су свјесност и воља . Материја се састоји од релативно несвјесних атома- монада . Референце Спољашње везе Метафизички појмови Питагорејство