Клизава низбрдица
Клизава низбрдица је логичка грешка која настаје када се тврди како одређени догађаји мора да прати други догађај, а притом се не износи никакав рационални аргумент или доказив механизам који подржава неизбежност тог процеса. Тај наводно неизбежни догађај увек је експлициран и врло опасан и тај податак се користи као аргумент да се не дозволи догађај који претходи.

Скоро увек се у оваквом аргументу наводи више везаних догађаја. Тврди се да први започиње ланац све горих и горих догађаја и тако до оног екстремно опасног. То наликује на ситуацију када се низ стрму и клизаву низбрдицу пусти омањи предмет који онда снажно удари о дно - отуда и назив грешке.

Овакав начин размишљања је погрешан ако нема доказа да ће један догађај заиста пратити други. Ово је нарочито јасно у случајевима када постоји изузетно велики број догађаја у низу између првог и последњег. Додатан је проблем то што с оваквим аргументом се пажња с првог догађаја скреће на последњи хипотетички сценарио. У оваквом случају је грешка типа позивање на страх, као и посебна врста грешке погрешан узрок, јер се тврди да постоји низ недоказивих узрочно-последичких веза.

Примери 
 Стеван наводи шта ће се збити ако дозволимо истополним паровима ступање у брак: сигурно ће следити дозвољавање склапања брака са својим кућним љубимцима, аутомобилима, па чак и са децом.

Ако истополним паровима допустимо ступање не значи да ће брак изгубити своју институционалну вредност. Овај пример је бесмислен исто колико и тврдити супротно: ако истополним паровима забранимо брак, онда након тога сигурно следи потпуна забрана брака.

Литература 
 

Логичке грешке
Логика
Клизава низбрдица је логичка грешка која настаје када се тврди како одређени догађаји мора да прати други догађај , а притом се не износи никакав рационални аргумент или доказив механизам који подржава неизбежност тог процеса . Тај наводно неизбежни догађај увек је експлициран и врло опасан и тај податак се користи као аргумент да се не дозволи догађај који претходи . Скоро увек се у оваквом аргументу наводи више везаних догађаја . Тврди се да први започиње ланац све горих и горих догађаја и тако до оног екстремно опасног . То наликује на ситуацију када се низ стрму и клизаву низбрдицу пусти омањи предмет који онда снажно удари о дно - отуда и назив грешке . Овакав начин размишљања је погрешан ако нема доказа да ће један догађај заиста пратити други . Ово је нарочито јасно у случајевима када постоји изузетно велики број догађаја у низу између првог и последњег . Додатан је проблем то што с оваквим аргументом се пажња с првог догађаја скреће на последњи хипотетички сценарио . У оваквом случају је грешка типа позивање на страх , као и посебна врста грешке погрешан узрок , јер се тврди да постоји низ недоказивих узрочно-последичких веза . Примери Стеван наводи шта ће се збити ако дозволимо истополним паровима ступање у брак : сигурно ће следити дозвољавање склапања брака са својим кућним љубимцима , аутомобилима , па чак и са децом . Ако истополним паровима допустимо ступање не значи да ће брак изгубити своју институционалну вредност . Овај пример је бесмислен исто колико и тврдити супротно : ако истополним паровима забранимо брак , онда након тога сигурно следи потпуна забрана брака . Литература Логичке грешке Логика