Метеоцунами
Метеоцунами (метеоролошки цунами) је хидролошка појава метеоролошког порекла која се јавља услед разлике у ваздушном притиску. Настаје најчешће у Средоземном мору крај обала Италије, Шпаније и Хрватске, као и у приобаљу Јапана и САД. У односу на цунами који настаје услед тектонских покрета, метеоцунами је малих димензија.

Назив 
Назив ове метеоролошке и хидролошке појаве представља спој две речи — метео () у значењу временски, онај који има везе са временским приликама и цунами () у значењу лучки талас. У Шпанији је ова појава позната под именом „рисага“ (), у Италији се назива „маробијо“ (), а у Јапану „абики“ (). Малтежани метеоцунами називају „милхуба“ (). На Јадранском приморју у Хрватској појава је позната по народном називу — „шћига“.

Постанак 

Метеоцунами се често поистовећује са појавом која се назива сеш, а суштински она је један део метеоцунамија. За разумевање постанка ове појаве потребно је анализирати две компонете — сеш и тежински талас у атмосфери.

Сеш представаља колебање језерске, заливске и морске воде најчешће услед нагле промене у атмосферском притиску. Код појаве сеша ниво воде се наизменично диже и спушта на различитим странама басена. Тежински талас је брза и нагла осцилација атмосферског притиска на малом подручју, углавном узрокована кретањем фронтова или наглим узлазним струјањима ваздуха, обичну за време олуја и временских непогода.

Да би дошло до развоја метеоцунамија осим две поменуте компоненте, неопходно је да се промене одвијају у правцу обале и да ширина залива, дубина басена и топографија дна буду погодни за његов настанак.

Када дође до пораста притиска од на пример 5 милибара, то се манифестује падом нивоа мора за 5 cm. Ако је брзина колебања притиска једнака брзини кретања морских таласа, јавља се Праудманова резонанција. Праудманову прати Гринспенова резонанција која се односи на кретање поремећаја притиска и таласе који се крећу уз обалу. Континентални праг (шелф) својом топографијом утиче на увећање таласа будући да се они суочавају са смањењем дубине и самим тим се одбијају од дно басена.

Забележени догађаји 
Највећи икада забележен метеоцунами догодио се у Велој Луци на острву Корчула у Хрватској, 21. јуна 1978. године и његова висина је износила 5,9 m.

Види још 
 Цунами
 Плима
 Осека
 Талас

Референце

Спољашње везе 
 What is a "Meteotsunami?" 
 Meteotsunamis 
 Meteocunami  
 Prvi put snimljeno: Holandiju pogodio minicunami (VIDEO) 

Метеорологија
Хидрологија
Таласи
Временске опасности
Метеоцунами ( метеоролошки цунами ) је хидролошка појава метеоролошког порекла која се јавља услед разлике у ваздушном притиску . Настаје најчешће у Средоземном мору крај обала Италије , Шпаније и Хрватске , као и у приобаљу Јапана и САД . У односу на цунами који настаје услед тектонских покрета , метеоцунами је малих димензија . Назив Назив ове метеоролошке и хидролошке појаве представља спој две речи — метео ( ) у значењу временски , онај који има везе са временским приликама и цунами ( ) у значењу лучки талас . У Шпанији је ова појава позната под именом „ рисага “ ( ) , у Италији се назива „ маробијо “ ( ) , а у Јапану „ абики “ ( ) . Малтежани метеоцунами називају „ милхуба “ ( ) . На Јадранском приморју у Хрватској појава је позната по народном називу — „ шћига “ . Постанак Метеоцунами се често поистовећује са појавом која се назива сеш , а суштински она је један део метеоцунамија . За разумевање постанка ове појаве потребно је анализирати две компонете — сеш и тежински талас у атмосфери . Сеш представаља колебање језерске , заливске и морске воде најчешће услед нагле промене у атмосферском притиску . Код појаве сеша ниво воде се наизменично диже и спушта на различитим странама басена . Тежински талас је брза и нагла осцилација атмосферског притиска на малом подручју , углавном узрокована кретањем фронтова или наглим узлазним струјањима ваздуха , обичну за време олуја и временских непогода . Да би дошло до развоја метеоцунамија осим две поменуте компоненте , неопходно је да се промене одвијају у правцу обале и да ширина залива , дубина басена и топографија дна буду погодни за његов настанак . Када дође до пораста притиска од на примермилибара , то се манифестује падом нивоа мора заcm . Ако је брзина колебања притиска једнака брзини кретања морских таласа , јавља се Праудманова резонанција . Праудманову прати Гринспенова резонанција која се односи на кретање поремећаја притиска и таласе који се крећу уз обалу . Континентални праг ( шелф ) својом топографијом утиче на увећање таласа будући да се они суочавају са смањењем дубине и самим тим се одбијају од дно басена . Забележени догађаји Највећи икада забележен метеоцунами догодио се у Велој Луци на острву Корчула у Хрватској , јуна године и његова висина је износила9 m . Види још Цунами Плима Осека Талас Референце Спољашње везе What is a " Meteotsunami ? " Meteotsunamis Meteocunami Prvi put snimljeno : Holandiju pogodio minicunami ( VIDEO ) Метеорологија Хидрологија Таласи Временске опасности