Ибрахим-пашина џамија
Ибрахим-пашина џамија је најстарија џамија у Пријепољу, први пут се помиње у Путопису Евлије Челебије из 1664. године.

Џамију је 1572. године саградио је Ибрахим–паша, син херцеговачког субаше. Током историје, џамија је у неколико наврата рушена, а једно од најтежих страдања доживела је 1737. године, током угарско-турског рата, када је уништена и архива и библиотека џамије, као и камена плоча са хронограмом на којем је писало и име ктитора и година изградње џамије. Захваљујући донаторству познате Баки-хануме, око 1880. године, џамија је обновљена и у значајној мери дограђена.

Гробље – мезарје поред џамије је посебно значајно и обилује старим и богато израђеним нишанима од сиге, камена и мермера. Постоје: улемански, дервишки, агински, хаџијски, пашински, трговачки, момачки, девојачки и други.

Поред џамије су и мезари градитеља џамије – Ибрахим паше и његове сестре Кајдафе. Нишани на њиховим мезарима, најстарији су очувани нишани на територији Пријепоља. На мезару Кајдафе стоји натпис „Кајдафа, кћи Искендерова, година 1048” (хиџретска, односно 1638. година).
У углу џамије узидан је сунчани сат „елтифа” у положају исток – запад, који је уједно и једини аутентичан предмет из времена градње џамије.

Извори

Спољашње везе 
 

Џамије у Србији
Верски објекти у Пријепољу
Културно наслеђе Западне Србије
Ибрахим-пашина џамија је најстарија џамија у Пријепољу , први пут се помиње у Путопису Евлије Челебије из године . Џамију је године саградио је Ибрахим–паша , син херцеговачког субаше . Током историје , џамија је у неколико наврата рушена , а једно од најтежих страдања доживела је године , током угарско-турског рата , када је уништена и архива и библиотека џамије , као и камена плоча са хронограмом на којем је писало и име ктитора и година изградње џамије . Захваљујући донаторству познате Баки-хануме , око године , џамија је обновљена и у значајној мери дограђена . Гробље – мезарје поред џамије је посебно значајно и обилује старим и богато израђеним нишанима од сиге , камена и мермера . Постоје : улемански , дервишки , агински , хаџијски , пашински , трговачки , момачки , девојачки и други . Поред џамије су и мезари градитеља џамије – Ибрахим паше и његове сестре Кајдафе . Нишани на њиховим мезарима , најстарији су очувани нишани на територији Пријепоља . На мезару Кајдафе стоји натпис „ Кајдафа , кћи Искендерова , година ( хиџретска , односно година ) . У углу џамије узидан је сунчани сат „ елтифа ” у положају исток – запад , који је уједно и једини аутентичан предмет из времена градње џамије . Извори Спољашње везе Џамије у Србији Верски објекти у Пријепољу Културно наслеђе Западне Србије