Библиотека Универзитетско клиничког центра Републике Српске
Библиотека Универзитетског клиничког центра Републике Српске представља стручну медицинска библиотеку затвореног типа, која припада категорији специјалних библиотека. Организационо припада Служби за правне и опште послове клиничког центра. Библиотека се налази у улици Дванаест беба бб.

Историјат 
Подаци о почетку рада ове библиотеке се не могу са сигурношћу утврдити, али се према најстаријој књизи инвентара може закључити да је као стручна медицинска библиотека заживјела 1961. године у Општој болници у Бањалуци. Међутим, на основу печата, са видљиво исписаним текстом (Стадт-Спитал Бањалука, Градска Болница Бањалука, Градска Болница Бањалука) на сачуваним примјерцима књига с краја 19. и почетка 20. вијека, за претопставити је да су и у доба Аустроугарске у тадашњој Општинској болници, која је почела са радом 1879. године, постојале мање приручне библиотеке у болничким одјељењима, као и особље које је о њима бринуло.

Библиотека данас 
Данас су просторије централне медицинске библиотеке смјештене на доњој локацији УКЦ РС (Здраве Корде 1) гдје су још увијек смјештене хируршке клинике и амбуланте, у неадекватном простору без читаонице, укупне површине 81м2 (магацински простор 36 м2 и радни простор 45м2).

Идејним пројектом реконструкције и изградње УКЦ РС, која би требало да се заврши до краја 2018. године, предвиђен је и адекватан простор за Централну медицинску библиотеку корисне површине 148 м2 у Централном медицинском блоку на Паприковцу. Функционално њу ће чинити двије просторије и читаоница са интернет прикључком. Једним дијелом она ће бити интегрисани дио пословодства УКЦ РС а другим дијелом у функцији додатка студентској настави. За очекивати је да ће и просторно и кадровски бити прави информативно-документациони центар који ће обављати библиотечко- информациону дјелатност.

Књижни фонд 
С обзиром на основну дјелатност матичне установе, њен књижни фонд претежно чини биомедицинска библиотечка грађа, монографске и серијске публикације на српском и страним језицима (књиге и часописи), референсна збирка (енциклопедије, приручници, рјечници, лексикони), базе података за претраживање стручних медицинских часописа, али и библиотечка грађа из области друштвених наука неопходна за функционисање установе.

У магацинском простору према растућем броју (тренутно једино могућем смјештају) у слободном приступу смјештено је 4059 монографских публикација и 911 примјерака увезане периодике. Посебан допринос овој библиотеци је и „фонд старе и ријетке књиге” (324 књиге), које су смјештене на засебним полицама, а које се такође налазе у магацинском простору као и легат проф. др сц. мед. Андрије Микеша којег чине књиге, магистарске тезе и докторске дисертације (102 примјерка) и збирка дијапозитива (1695) тзв. небиблиотечка грађа која је својевремено кориштена у наставном процесу на Медицинском факултету Универзитета у Бањалуци.

У радном простору смјештена је референсна збирка, рачунарска техника са мултифункционалним штапачем и осталим пратећим инвентаром и дио некњижне грађе у електронској форми (база података медицинских часописа ProQuest Medical Library). Поред наведеног, с обизром да је Библиотека укључена у пројекат израде монографије „Клинички центар Бањалука“, у радном простору је смјештена комплетна архивска и документарна грађа неопходна за израду монографије. Дио радног простора служи и као редакција.

Због бољих услова у 11 приручних библиотека у бољим условима за чување библитечке грађе (клинике, заводи и службе) на локацији Паприковац (Дванаест беба б.б.) и преко Врбаса ( Мачванска 17) смјештена је 471 књига.

Од најстаријих наслова, у библиотеци се може наћи књига на њемачком језику, Lerbuch der Anatomie des Menchen (Приручник из анатомије човјека) штампана у Бечу 1865. године. Најстарија књига на српском језику је Клиничка рендгенологија, штампана у Краљевској земаљској тискари у Загребу 1923. године. Најстарију увезану инострану периодику представља ЈАМА : Journal of the American Medical Association, (часопис Америчког љекарског друштва на енглеском језику) из 1927. године. Најстарија увезана периодика на српском језику је Социјално медицински преглед: извјештаји и саопштења о раду санитетских установа Краљевине Југославије 1930/1935. године, штампан у Штампарији Централног хигијенског завода у Београду.

Намјенска (годишња) средства за набавку библиотечке грађе званично не постоје али се она ипак набавља кроз властита средства и донације. Годишњи прилив грађе (сви формати) је око 100 књига.

Такође, значајна информација која се тиче саме институције, па тако и ове библиотеке јесте та да је у току израда монографије оа клиничком центру Бањалука, која ће несуmњиво, бити најзначјније написано дјело до сада у историји ове установе. У овој монографији би требало да се нађу сви до сада прнађени подаци о настанку и развоју клинчког центра, као и подаци о значајним личностима кроз историју који су дали свој допринос.

Корисници библиотеке 
Право коришћења библиотечког садржаја имају сви запослени у клиничком центу, а тај број тренутно износи 217 корисника и то: доктори медицине (90), медицинске сестре/техничари и дипломиране медицинске сестре/техничари (66) и немедицински радници свих профила (61). Остали корисници су: ученици Средње медицинске школе, запослени у Дому здравља и Институту за заштиту здравља у Бањалуци.

Библиотека располаже абецедним и топографским каталогом, док је стручни каталог још у фази израде. У Библиотеци је запослено једно лице са високом стручном спремом (филолошки факултет) и положеним стручним испитом из библиотекарства. Обавјештења о новим књигама и препоруке за читање у виду апстракта запосленима су доступни у интерном гласилу УКЦ РС „инфо“.

Референце

Спољашње везе 

Универзитетски клинички центар Републике Српске
Библиотеке у Бањој Луци
Библиотека Универзитетског клиничког центра Републике Српске представља стручну медицинска библиотеку затвореног типа , која припада категорији специјалних библиотека . Организационо припада Служби за правне и опште послове клиничког центра . Библиотека се налази у улици Дванаест беба бб . Историјат Подаци о почетку рада ове библиотеке се не могу са сигурношћу утврдити , али се према најстаријој књизи инвентара може закључити да је као стручна медицинска библиотека заживјела године у Општој болници у Бањалуци . Међутим , на основу печата , са видљиво исписаним текстом ( Стадт-Спитал Бањалука , Градска Болница Бањалука , Градска Болница Бањалука ) на сачуваним примјерцима књига с краја и почетка вијека , за претопставити је да су и у доба Аустроугарске у тадашњој Општинској болници , која је почела са радом године , постојале мање приручне библиотеке у болничким одјељењима , као и особље које је о њима бринуло . Библиотека данас Данас су просторије централне медицинске библиотеке смјештене на доњој локацији УКЦ РС ( Здраве Кордегдје су још увијек смјештене хируршке клинике и амбуланте , у неадекватном простору без читаонице , укупне површине2 ( магацински просторм2 и радни простор2 ) . Идејним пројектом реконструкције и изградње УКЦ РС , која би требало да се заврши до краја године , предвиђен је и адекватан простор за Централну медицинску библиотеку корисне површинем2 у Централном медицинском блоку на Паприковцу . Функционално њу ће чинити двије просторије и читаоница са интернет прикључком . Једним дијелом она ће бити интегрисани дио пословодства УКЦ РС а другим дијелом у функцији додатка студентској настави . За очекивати је да ће и просторно и кадровски бити прави информативно-документациони центар који ће обављати библиотечко- информациону дјелатност . Књижни фонд С обзиром на основну дјелатност матичне установе , њен књижни фонд претежно чини биомедицинска библиотечка грађа , монографске и серијске публикације на српском и страним језицима ( књиге и часописи ) , референсна збирка ( енциклопедије , приручници , рјечници , лексикони ) , базе података за претраживање стручних медицинских часописа , али и библиотечка грађа из области друштвених наука неопходна за функционисање установе . У магацинском простору према растућем броју ( тренутно једино могућем смјештају ) у слободном приступу смјештено јемонографских публикација ипримјерака увезане периодике . Посебан допринос овој библиотеци је и „ фонд старе и ријетке књиге” књиге ) , које су смјештене на засебним полицама , а које се такође налазе у магацинском простору као и легат проф. др сц. мед . Андрије Микеша којег чине књиге , магистарске тезе и докторске дисертацијепримјерка ) и збирка дијапозитиватзв. небиблиотечка грађа која је својевремено кориштена у наставном процесу на Медицинском факултету Универзитета у Бањалуци . У радном простору смјештена је референсна збирка , рачунарска техника са мултифункционалним штапачем и осталим пратећим инвентаром и дио некњижне грађе у електронској форми ( база података медицинских часописа ProQuest Medical Library ) . Поред наведеног , с обизром да је Библиотека укључена у пројекат израде монографије „ Клинички центар Бањалука “ , у радном простору је смјештена комплетна архивска и документарна грађа неопходна за израду монографије . Дио радног простора служи и као редакција . Због бољих услова уприручних библиотека у бољим условима за чување библитечке грађе ( клинике , заводи и службе ) на локацији Паприковац ( Дванаест беба б.б . ) и преко Врбаса ( Мачванскасмјештена јекњига . Од најстаријих наслова , у библиотеци се може наћи књига на њемачком језику , Lerbuch der Anatomie des Menchen ( Приручник из анатомије човјека ) штампана у Бечу године . Најстарија књига на српском језику је Клиничка рендгенологија , штампана у Краљевској земаљској тискари у Загребу године . Најстарију увезану инострану периодику представља ЈАМА \ : Journal of the American Medical Association , ( часопис Америчког љекарског друштва на енглеском језику ) из године . Најстарија увезана периодика на српском језику је Социјално медицински преглед : извјештаји и саопштења о раду санитетских установа Краљевине Југославије1935. године , штампан у Штампарији Централног хигијенског завода у Београду . Намјенска ( годишња ) средства за набавку библиотечке грађе званично не постоје али се она ипак набавља кроз властита средства и донације . Годишњи прилив грађе ( сви формати ) је ококњига . Такође , значајна информација која се тиче саме институције , па тако и ове библиотеке јесте та да је у току израда монографије оа клиничком центру Бањалука , која ће несуmњиво , бити најзначјније написано дјело до сада у историји ове установе . У овој монографији би требало да се нађу сви до сада прнађени подаци о настанку и развоју клинчког центра , као и подаци о значајним личностима кроз историју који су дали свој допринос . Корисници библиотеке Право коришћења библиотечког садржаја имају сви запослени у клиничком центу , а тај број тренутно износикорисника и то : доктори медицине медицинске сестре / техничари и дипломиране медицинске сестре / техничарии немедицински радници свих профила Остали корисници су : ученици Средње медицинске школе , запослени у Дому здравља и Институту за заштиту здравља у Бањалуци . Библиотека располаже абецедним и топографским каталогом , док је стручни каталог још у фази израде . У Библиотеци је запослено једно лице са високом стручном спремом ( филолошки факултет ) и положеним стручним испитом из библиотекарства . Обавјештења о новим књигама и препоруке за читање у виду апстракта запосленима су доступни у интерном гласилу УКЦ РС „ инфо “ . Референце Спољашње везе Универзитетски клинички центар Републике Српске Библиотеке у Бањој Луци