Афи Еконг
Констанс Афионг „Афи“ Еконг (; Калабар, 26. јун 1930 – Калабар, 24. фебруар 2009) била је истакнута нигеријска уметница и промотерка уметности.

Биографија

Младост 
Афи Еконг је рођена 26. јуна 1930. године као члан краљевске породице Едидема Басеја Ејо Ефраима Адама III у граду Калабару у Нигерији. Њени родитељи су етнички Ефици. Одлази у школу „Аква Акпа“ па у школу „Цркве Христа“ у Калабару. Обучава се као уметник студирајући модни дизајн у Енглеској, на „Оксфордском колеџу за уметност и технологију“, школу уметности „Сент Мартин“ и „Централну школу за уметност и дизајн“.

Каријера 
Након студија у Лондону Афи се враћа у Лагос 1957. године. Године 1958. постаје прва соло уметница која прави изложбу у Лагосу. 1961. године је имала самосталну изложбу у „Галерији Галатеа“ у Буенос Ајресу. Поседовала је и управљала „Бронзаном галеријом“ у различитим местима, у Лагосу и на имовини Фиеконг у Калабару. Била је менаџерка „Уметничког савета Лагос“, члан оснивач „Друштва нигеријских уметника“, кустос „Галерије Лабак“ 1961. године и председница „Федералног Уметничког савеза за уметност Нигерије“ од 1961. до 1967. године. Редовно се појављивала у нигеријском телевизијском програму „Културно наслеђе“ како би промовисала уметност. Године 1963. учествује у Њујорк тајмсовој фото сесији као пример „нове афричке жене“ након стицања независности Нигерије. Била је на челу УНЕСКО-ве комисије 1970-их година и „Националног савета женских друштава Комитета за уметност и занатство“.

Рад Афи Еконг на промоцији уметности и образовања жена западне Африке бива признат 1962. године од стране тадашњег либеријског председника Вилијама Табмана. Такође је била рукоположена од стране старешине Презветеријанске цркве.

Приватни живот 
Афи Еконг се удала 1949. године за владиног званичника Абдула Азиза Ату, сина Ате од Игбира. Умрла је у родном Калабару 24. фебруара 2009. године. Њена „Бронзана галерија“ у Калабару остаје у функцији и након њене смрти. Радови Афи Еконг се данас налазе у библиотеци Универзитета у Лагосу.

Једна улица у Граду Београду, општина Чукарица носи њено име.

Референце 

Рођени 1930.
Умрли 2009.
Нигеријски уметници
Констанс Афионг „ Афи “ Еконг ( ; Калабар , јун– Калабар , фебруарбила је истакнута нигеријска уметница и промотерка уметности . Биографија Младост Афи Еконг је рођена јуна године као члан краљевске породице Едидема Басеја Ејо Ефраима Адама III у граду Калабару у Нигерији . Њени родитељи су етнички Ефици . Одлази у школу „ Аква Акпа “ па у школу „ Цркве Христа “ у Калабару . Обучава се као уметник студирајући модни дизајн у Енглеској , на „ Оксфордском колеџу за уметност и технологију “ , школу уметности „ Сент Мартин “ и „ Централну школу за уметност и дизајн “ . Каријера Након студија у Лондону Афи се враћа у Лагос године . Године постаје прва соло уметница која прави изложбу у Лагосу. године је имала самосталну изложбу у „ Галерији Галатеа “ у Буенос Ајресу . Поседовала је и управљала „ Бронзаном галеријом “ у различитим местима , у Лагосу и на имовини Фиеконг у Калабару . Била је менаџерка „ Уметничког савета Лагос “ , члан оснивач „ Друштва нигеријских уметника “ , кустос „ Галерије Лабак “ године и председница „ Федералног Уметничког савеза за уметност Нигерије “ од до године . Редовно се појављивала у нигеријском телевизијском програму „ Културно наслеђе “ како би промовисала уметност . Године учествује у Њујорк тајмсовој фото сесији као пример „ нове афричке жене “ након стицања независности Нигерије . Била је на челу УНЕСКО-ве комисијеих година и „ Националног савета женских друштава Комитета за уметност и занатство “ . Рад Афи Еконг на промоцији уметности и образовања жена западне Африке бива признат године од стране тадашњег либеријског председника Вилијама Табмана . Такође је била рукоположена од стране старешине Презветеријанске цркве . Приватни живот Афи Еконг се удала године за владиног званичника Абдула Азиза Ату , сина Ате од Игбира . Умрла је у родном Калабару фебруара године . Њена „ Бронзана галерија “ у Калабару остаје у функцији и након њене смрти . Радови Афи Еконг се данас налазе у библиотеци Универзитета у Лагосу . Једна улица у Граду Београду , општина Чукарица носи њено име . Референце Рођени Умрли Нигеријски уметници