Лососи
Лососи (), ређе салмон (од , IPA: ; односно , IPA: ), потпородица су риба (Pisces) у породици пастрмки (Salmonidae) која обухвата пастрмке и лососе.

Веома су брзе и покретне рибе, а цењене су због веома укусног и здравог меса. Неке од ових риба су анадромне. Пастрмке иначе воле бистре планинске реке и потоке. Неке врсте ове потпородице живе у океанима а мресте се у потоцима у којима се излегу.

Лососи су познати по томе што прелазе далек пут из океана у родни поток, а рекордер је атлантски лосос који може да се мрести неколико година узастопно, док пацифички лосос тај пут прелази свега једном (након чега угиба). На његовом путу до родног места, према новијим доказима, помаже им Земљин магнетизам.

Све пастрмке су препознатљиве по својим пегама, због чега та риба није била на јеловнику Апача и Наваха, а претпоставља се да су разлог њене пеге које их подсећају на неку давну епидемију богиња.

Већина лососа проведе цели живот у мору или у слатководним рекама и језерима. Лосос борави и у једном и у другом. Млади лососи излегу се у рекама и потоцима. Како расту, крећу се низводно и напослетку допливају до мора где одрастају. Неколико година после крену узводно да би допливали назад у реке где су се излегли; ту се паре, снесу јаја и напослетку угину. Паре се само једанпут у животу.

Врсте по родовима

Други лососи

Опште карактеристике 
Лососи су рибе које имају дугуљасто, обло тело које је покривено љускама. Иза леђних ове рибе имају масна пераја, без шипчица. Шкржни отвор је расцепљен све до грла. У устима најчешће уопште немају зубе; ако их имају, ти зуби су врло мали, мада неке врсте имају развијено снажно зубало. Боја појединих врста лососа мења се у току развојних фаза односно животног периода ове рибе, као и за време мрешћења.

У дужину лосос може да израсте и до 150 центиметара, а максимална маса му може досегнути око 60 килограма. Овако велики примерци (углавном краљевска и атлантска врста) могу се наћи само у северним руским рекама, док су у Европи слични примерци давно искорењени.

Прави лосос 
Најплеменитији члан реда лососа, према стручњацима је дивљи прави лосос (). Тело правог лососа је доста издужено, са стране веома спљоштено, а глава у односу на тело врло мала. Такође га карактеришу дугачка избачена уста, кратка петоугаона плоча виличне кости изнад које су у једном реду посложени зуби који рано испадају. Леђа лососа су плаво-сива, са стране сребрносјајна, док је доња страна сребнасте беле боје. Рибе које дозреју за оплодњу ишаране су са неколико црних пега. Леђна масна и репна пераја су тамносиве боје; остала су бледа. И леђна пераја (са одређеним изузецима) садрже појединачне округле црне пеге.

Станиште 

Већина лососа живи на северној Земљиној полулопти, и то у сланим и слатким водама које баш морају да буду чисте. Могуће их је наћи у већим количинама у северним водама него у јужним.

За време мрешћења, сви лососи мигрирају из мора у реке и потоке, ради оплодње. Свака јединка враћа се у ону реку или поток у којем се и излегла. Нагон за сељењем код лососа је снажан у толикој мери да рибе пливајући узводно не узмичу ни пред каквом препреком; веома тешке препреке савладаће чак и по цену живота.

Домовина лососа је Северно ледено море и севернији део Атлантика, укључујући и Северно и Балтичко море, с тим да ова риба свој развојни животни период проведе у рекама (из мора сваке године улази у реке). За време боравка у мору лови разне ракове и рибе, нарочито пешчане јегуље, кољушке и слеђеве.

За време боравка у слаткој води, лосос се понаша сасвим другачије. Само се незнатно разликује од својих рођака великих пастрмки, које су му по телесним својствима веома сличне. Плива исто тако спретно као и оне, у вештини скакања готово да их премашује. Живи исто као и остали лососи, радо у групи. У слаткој води једе похлепно као и пастрмке, али само у раној доби, док се пре и после мрешћења (пошто је из мора ушао у реку) скоро потпуно одриче хране. Мењање станишта је животна потреба лососа; док га море храни, слатка вода му омогућава размножавање.

Пливајући уз реке при миграцијама, лососи настоје да свом својом снагом савладају све препреке и избегну могуће замке. Пливају испод мрежа на које наиђу, или их кидају; брзаке, водопаде и бране прескачу. При овоме развијају необичну снагу, као и спретност и издржљивост. Напрежући сву своју снагу продиру у најјачу струју; одупиру се репом о камен да би се одбили; затим свом снагом ударају репом о воду, па се одбацују у висину од 2—3 метра и описују лук дужине 4—6 метара.

Исхрана 

Првих година свог живота лососи се хране црвима и инсектима те њиховим ларвама, а кад порасту нападају све остале рибе. Лососи имају огроман значај за прехрану човека, већи него било која друга риба. Њихово здраво (богато омегом 3) и укусно али и скупоцено бело месо, најбоље је од било ког рибљег меса; ово посно месо нема ситних костију, ’течно’ је и лако варљиво, а тако погодно и за исхрану болесних људи. Само 100 грама сировог атлантског лососа задовољава преко 60% дневних потреба људског организма за витамином Б односно 50% за Б.

Мрешћење 

Сви лососи из мора који пођу узводно у реке, полажу икру у плитку јаму коју сами издубљују у песковитом или шљунковитом тлу, а за ово веома спретно знају да одаберу прикладно место. Поједине врсте које живе у језерима напуштају своја станишта за време мрешћења, пливајући уз реке које се уливају у језеро; с друге стране, већи број је оних које за ту сврху користе плитка места на обалама језера. Како год, неки се и јављају у време мрешћења у великим јатима на површини воде, без обзира на то да ли је вода под њима дубока неколико центиметара или више метара. Густо се збијају једни уз друге, из воде искачу релативно високо — стомаком према стомаку, истовремено испуштајући икру и млеч и тако увелико замућујући воду.

За време мрешћења лососи се мењају веома уочљиво. Мењају своју боју и облик тела. Добијају свечано „одело” које се истиче црвеним пегама са обеју страна тела те на шкржним поклопцима. Од октобра до фебруара, женка (коју обично прати један одрасли са неколико младих мужјака) тражи плитко и песковито или шљунковито место; овде уређује тзв. постељу — плитку и пространу јаму у коју ће сместити своја јајашца. Јаму издубљује сама женка (покретима репа), док мужјак ’чува стражу’ и тера противнике. Када женка постане спремна за полагање јаја, мужјак прилази ближе да их оплоди. После тога их женка, кретањем репа поново покрива песком. Често се може видети женка како је окружена младим мужјацима, тзв. млечњацима који су тек полно дозрели и још никад нису били у мору. Ови млади мужјаци такође суделују у процесу природне оплодње.

Након оплодње лососи бивају толико изморени да више нису у стању да лове или се контролисано крећу кроз воду. Тако се препуштају воденој струји која их носи низводно све до најближе баре. Све док се успешно не опораве и не смогну снаге за повратак у море они остају у бари. Када успеју да се врате у море, опорављају се изненађујуће брзо; тада чисте шкрге од белих црва и осталих наметника који су се нахватали у слаткој води. У сланој води умиру, избацују чељусти, губе мрље сличне опекотинама; тако до следећег пута у реку постају опет снажни као што су и били.

Јајашца се развијају пре или касније, у зависности од бројних фактора међу којима су и временске прилике. Како год, обавезно прође око 4 месеца пре него што се излегу први мали лососи. Непосредно по излегању рибе буду дуге око 2 центиметра. Глава и очи им буду веома крупне, док је жуманчана врећица још увек релативно велика. Тело је бледосмеђе боје, са 9—10 тамносивих пегавих и пострано сложених појасева односно пруга.

У вештачком узгоју лососа се показало да лети ове рибе нарасту највише до 10 центиметара, али даље настављају да се повећавају пуно брже па са 16 месеци буду дугачке отприлике 40 центиметара. У ово време се ’одећа’ младих лососа мења у одећу одраслих лососа, а у њима се истодобно јавља и нагон за сељењем који их тера на мигрирање према мору. Низ реку која их носи путују лагано, а пре него што зађу у слану воду задржавају се и до неколико недеља на ушћима река (јер би их нагли прелаз из слатке у слану воду животно угрозио). Према томе, повремени боравак у мору и није им преко потребан, али за њих исти је веома значајан. Тамо младе рибе налазе одговарајућу и увек обилну храну, те последично за кратко време умногоме нарасту и отежају.

Животни циклус 
Лососи сносе јаја у рекама. Јаја се излегу у рибице зване мрест. Мрест носи залиху хране у тоболцу док не израсте у двогодишње лососе способне наћи храну. Мрест се тада запути према мору. Одрасли се враћају у исте реке омрестити се (снети јаја), а затим угину.

Укратко:  1. Из јајета излеже се икра. 2. Икра нарасте у младог лососа. 3. Млади лосос плива до мора. 4. Одрасли лосос враћа се у реку. 5. Одрасли лосос убрзо угине након што снесе јаја и циклус почне испочетка.

Јела

Лов 
Лососи се лове на разне начине, разноврсним удицама и посебним замкама за лососе које се постављају изнад брана тако да риба након што прескочи брану падне у њих. Лове се традиционално ручним копљем, али најчешће ипак удицом. Лососово месо се с правом убраја међу најбоље што га слатководна риба може понудити, с тим да заостаје за месом неких слатководних врста пастрмки.

Галерија

Види још 
 Барамунди
 Бик ајкула
 Велика језера

Референце

Литература 

 
 
 Atlas of Pacific Salmon, Xanthippe Augerot and the State of the Salmon Consortium, University of California Press, hardcover. 
 Making Salmon: An Environmental History of the Northwest Fisheries Crisis, Joseph E. Taylor III, University of Washington Press. 
 Trout and Salmon of North America, Robert J. Behnke, Illustrated by Joseph R. Tomelleri, The Free Press, hardcover. 
 Come back, salmon, By Molly Cone, Sierra Club Books.  – A book for juveniles describes the restoration of 'Pigeon Creek'.
 The salmon: their fight for survival, By Anthony Netboy, Houghton Mifflin Co.. 
 A River Lost, by Blaine Harden, WW Norton Co.. . (Historical view of the Columbia River system).
 River of Life, Channel of Death, by Keith C. Peterson, Confluence Press. . (Fish and dams on the Lower Snake River.)
 Salmon, by Dr Peter Coates. 
 Lackey, Robert T (2000) "Restoring Wild Salmon to the Pacific Northwest: Chasing an Illusion?" In: Patricia Koss and Mike Katz (Eds) What we don't know about Pacific Northwest fish runs: An inquiry into decision-making under uncertainty, Portland State University, Portland, Oregon. стр 91—143.
 
 NEWS January 31, 2007: U.S. Orders Modification of Klamath River – Dams Removal May Prove More Cost-Effective for allowing the passage of Salmon
 Salmon age and sex composition and mean lengths for the Yukon River area, 2004 / by Shawna Karpovich and Larry DuBois. Hosted by Alaska State Publications Program.
 
 Trading Tails: Linkages Between Russian Salmon Fisheries and East Asian Markets. Shelley Clarke. (новембар 2007). .
 The Salmons Tale one of the twelve Ionan Tales by Jim MacCool

Спољашње везе 

 "Last Stand of the American Salmon," G. Bruce Knecht for Men's Journal
 Plea for the Wanderer, an NFB documentary on West Coast salmon
 Arctic Salmon on Facebook research project studying Pacific salmon in the Arctic and potential links to climate change
 University of Washington Libraries Digital Collections – Salmon Collection A collection of documents describing salmon of the Pacific Northwest.
 Salmon Nation A movement to create a bioregional community, based on the historic spawning area of Pacific salmon (CA to AK).
 Arctic Salmon Pacific salmon distribution and abundance seems to be increasing in the Arctic. Links to a Canadian research project documenting changes in Pacific salmon and studying its ecology in the Arctic.
Лососи ( ) , ређе салмон ( од , IPA : ; односно , IPA : ) , потпородица су риба ( Pisces ) у породици пастрмки ( Salmonidae ) која обухвата пастрмке и лососе . Веома су брзе и покретне рибе , а цењене су због веома укусног и здравог меса . Неке од ових риба су анадромне . Пастрмке иначе воле бистре планинске реке и потоке . Неке врсте ове потпородице живе у океанима а мресте се у потоцима у којима се излегу . Лососи су познати по томе што прелазе далек пут из океана у родни поток , а рекордер је атлантски лосос који може да се мрести неколико година узастопно , док пацифички лосос тај пут прелази свега једном ( након чега угиба ) . На његовом путу до родног места , према новијим доказима , помаже им Земљин магнетизам . Све пастрмке су препознатљиве по својим пегама , због чега та риба није била на јеловнику Апача и Наваха , а претпоставља се да су разлог њене пеге које их подсећају на неку давну епидемију богиња . Већина лососа проведе цели живот у мору или у слатководним рекама и језерима . Лосос борави и у једном и у другом . Млади лососи излегу се у рекама и потоцима . Како расту , крећу се низводно и напослетку допливају до мора где одрастају . Неколико година после крену узводно да би допливали назад у реке где су се излегли ; ту се паре , снесу јаја и напослетку угину . Паре се само једанпут у животу . Врсте по родовима Други лососи Опште карактеристике Лососи су рибе које имају дугуљасто , обло тело које је покривено љускама . Иза леђних ове рибе имају масна пераја , без шипчица . Шкржни отвор је расцепљен све до грла . У устима најчешће уопште немају зубе ; ако их имају , ти зуби су врло мали , мада неке врсте имају развијено снажно зубало . Боја појединих врста лососа мења се у току развојних фаза односно животног периода ове рибе , као и за време мрешћења . У дужину лосос може да израсте и доцентиметара , а максимална маса му може досегнути ококилограма . Овако велики примерци ( углавном краљевска и атлантска врста ) могу се наћи само у северним руским рекама , док су у Европи слични примерци давно искорењени . Прави лосос Најплеменитији члан реда лососа , према стручњацима је дивљи прави лосос ( ) . Тело правог лососа је доста издужено , са стране веома спљоштено , а глава у односу на тело врло мала . Такође га карактеришу дугачка избачена уста , кратка петоугаона плоча виличне кости изнад које су у једном реду посложени зуби који рано испадају . Леђа лососа су плаво-сива , са стране сребрносјајна , док је доња страна сребнасте беле боје . Рибе које дозреју за оплодњу ишаране су са неколико црних пега . Леђна масна и репна пераја су тамносиве боје ; остала су бледа . И леђна пераја ( са одређеним изузецима ) садрже појединачне округле црне пеге . Станиште Већина лососа живи на северној Земљиној полулопти , и то у сланим и слатким водама које баш морају да буду чисте . Могуће их је наћи у већим количинама у северним водама него у јужним . За време мрешћења , сви лососи мигрирају из мора у реке и потоке , ради оплодње . Свака јединка враћа се у ону реку или поток у којем се и излегла . Нагон за сељењем код лососа је снажан у толикој мери да рибе пливајући узводно не узмичу ни пред каквом препреком ; веома тешке препреке савладаће чак и по цену живота . Домовина лососа је Северно ледено море и севернији део Атлантика , укључујући и Северно и Балтичко море , с тим да ова риба свој развојни животни период проведе у рекама ( из мора сваке године улази у реке ) . За време боравка у мору лови разне ракове и рибе , нарочито пешчане јегуље , кољушке и слеђеве . За време боравка у слаткој води , лосос се понаша сасвим другачије . Само се незнатно разликује од својих рођака великих пастрмки , које су му по телесним својствима веома сличне . Плива исто тако спретно као и оне , у вештини скакања готово да их премашује . Живи исто као и остали лососи , радо у групи . У слаткој води једе похлепно као и пастрмке , али само у раној доби , док се пре и после мрешћења ( пошто је из мора ушао у реку ) скоро потпуно одриче хране . Мењање станишта је животна потреба лососа ; док га море храни , слатка вода му омогућава размножавање . Пливајући уз реке при миграцијама , лососи настоје да свом својом снагом савладају све препреке и избегну могуће замке . Пливају испод мрежа на које наиђу , или их кидају ; брзаке , водопаде и бране прескачу . При овоме развијају необичну снагу , као и спретност и издржљивост . Напрежући сву своју снагу продиру у најјачу струју ; одупиру се репом о камен да би се одбили ; затим свом снагом ударају репом о воду , па се одбацују у висину од3 метра и описују лук дужине6 метара . Исхрана Првих година свог живота лососи се хране црвима и инсектима те њиховим ларвама , а кад порасту нападају све остале рибе . Лососи имају огроман значај за прехрану човека , већи него било која друга риба . Њихово здраво ( богато омегом 3 ) и укусно али и скупоцено бело месо , најбоље је од било ког рибљег меса ; ово посно месо нема ситних костију , ’ течно ’ је и лако варљиво , а тако погодно и за исхрану болесних људи . Самограма сировог атлантског лососа задовољава преко дневних потреба људског организма за витамином Б односно за Б . Мрешћење Сви лососи из мора који пођу узводно у реке , полажу икру у плитку јаму коју сами издубљују у песковитом или шљунковитом тлу , а за ово веома спретно знају да одаберу прикладно место . Поједине врсте које живе у језерима напуштају своја станишта за време мрешћења , пливајући уз реке које се уливају у језеро ; с друге стране , већи број је оних које за ту сврху користе плитка места на обалама језера . Како год , неки се и јављају у време мрешћења у великим јатима на површини воде , без обзира на то да ли је вода под њима дубока неколико центиметара или више метара . Густо се збијају једни уз друге , из воде искачу релативно високо — стомаком према стомаку , истовремено испуштајући икру и млеч и тако увелико замућујући воду . За време мрешћења лососи се мењају веома уочљиво . Мењају своју боју и облик тела . Добијају свечано „ одело ” које се истиче црвеним пегама са обеју страна тела те на шкржним поклопцима . Од октобра до фебруара , женка ( коју обично прати један одрасли са неколико младих мужјака ) тражи плитко и песковито или шљунковито место ; овде уређује тзв. постељу — плитку и пространу јаму у коју ће сместити своја јајашца . Јаму издубљује сама женка ( покретима репа ) , док мужјак ’ чува стражу ’ и тера противнике . Када женка постане спремна за полагање јаја , мужјак прилази ближе да их оплоди . После тога их женка , кретањем репа поново покрива песком . Често се може видети женка како је окружена младим мужјацима , тзв. млечњацима који су тек полно дозрели и још никад нису били у мору . Ови млади мужјаци такође суделују у процесу природне оплодње . Након оплодње лососи бивају толико изморени да више нису у стању да лове или се контролисано крећу кроз воду . Тако се препуштају воденој струји која их носи низводно све до најближе баре . Све док се успешно не опораве и не смогну снаге за повратак у море они остају у бари . Када успеју да се врате у море , опорављају се изненађујуће брзо ; тада чисте шкрге од белих црва и осталих наметника који су се нахватали у слаткој води . У сланој води умиру , избацују чељусти , губе мрље сличне опекотинама ; тако до следећег пута у реку постају опет снажни као што су и били . Јајашца се развијају пре или касније , у зависности од бројних фактора међу којима су и временске прилике . Како год , обавезно прође окомесеца пре него што се излегу први мали лососи . Непосредно по излегању рибе буду дуге окоцентиметра . Глава и очи им буду веома крупне , док је жуманчана врећица још увек релативно велика . Тело је бледосмеђе боје , са10 тамносивих пегавих и пострано сложених појасева односно пруга . У вештачком узгоју лососа се показало да лети ове рибе нарасту највише доцентиметара , али даље настављају да се повећавају пуно брже па самесеци буду дугачке отприликецентиметара . У ово време се ’ одећа ’ младих лососа мења у одећу одраслих лососа , а у њима се истодобно јавља и нагон за сељењем који их тера на мигрирање према мору . Низ реку која их носи путују лагано , а пре него што зађу у слану воду задржавају се и до неколико недеља на ушћима река ( јер би их нагли прелаз из слатке у слану воду животно угрозио ) . Према томе , повремени боравак у мору и није им преко потребан , али за њих исти је веома значајан . Тамо младе рибе налазе одговарајућу и увек обилну храну , те последично за кратко време умногоме нарасту и отежају . Животни циклус Лососи сносе јаја у рекама . Јаја се излегу у рибице зване мрест . Мрест носи залиху хране у тоболцу док не израсте у двогодишње лососе способне наћи храну . Мрест се тада запути према мору . Одрасли се враћају у исте реке омрестити се ( снети јаја ) , а затим угину . Укратко : 1. Из јајета излеже се икра. 2. Икра нарасте у младог лососа. 3. Млади лосос плива до мора. 4. Одрасли лосос враћа се у реку. 5. Одрасли лосос убрзо угине након што снесе јаја и циклус почне испочетка . Јела Лов Лососи се лове на разне начине , разноврсним удицама и посебним замкама за лососе које се постављају изнад брана тако да риба након што прескочи брану падне у њих . Лове се традиционално ручним копљем , али најчешће ипак удицом . Лососово месо се с правом убраја међу најбоље што га слатководна риба може понудити , с тим да заостаје за месом неких слатководних врста пастрмки . Галерија Види још Барамунди Бик ајкула Велика језера Референце Литература Atlas of Pacific Salmon , Xanthippe Augerot and the State of the Salmon Consortium , University of California Press , hardcover . Making Salmon : An Environmental History of the Northwest Fisheries Crisis , Joseph E . Taylor III , University of Washington Press . Trout and Salmon of North America , Robert J . Behnke , Illustrated by Joseph R . Tomelleri , The Free Press , hardcover . Come back , salmon , By Molly Cone , Sierra Club Books . – A book for juveniles describes the restoration of ' Pigeon Creek ' . The salmon : their fight for survival , By Anthony Netboy , Houghton Mifflin Co .. A River Lost , by Blaine Harden , WW Norton Co . . \ . ( Historical view of the Columbia River system ) . River of Life , Channel of Death , by Keith C. Peterson , Confluence Press . \ . ( Fish and dams on the Lower Snake River . ) Salmon , by Dr Peter Coates . Lackey , Robert T" Restoring Wild Salmon to the Pacific Northwest : Chasing an Illusion ? " In : Patricia Koss and Mike Katz ( Eds ) What we don't know about Pacific Northwest fish runs : An inquiry into decision-making under uncertainty , Portland State University , Portland , Oregon. стр143. NEWS January U.S . Orders Modification of Klamath River – Dams Removal May Prove More Cost-Effective for allowing the passage of Salmon Salmon age and sex composition and mean lengths for the Yukon River area , / by Shawna Karpovich and Larry DuBois . Hosted by Alaska State Publications Program . Trading Tails : Linkages Between Russian Salmon Fisheries and East Asian Markets . Shelley Clarke. ( новембар \ . The Salmons Tale one of the twelve Ionan Tales by Jim MacCool Спољашње везе " Last Stand of the American Salmon , " G . Bruce Knecht for Men's Journal Plea for the Wanderer , an NFB documentary on West Coast salmon Arctic Salmon on Facebook research project studying Pacific salmon in the Arctic and potential links to climate change University of Washington Libraries Digital Collections – Salmon Collection A collection of documents describing salmon of the Pacific Northwest . Salmon Nation A movement to create a bioregional community , based on the historic spawning area of Pacific salmon ( CA to AK ) . Arctic Salmon Pacific salmon distribution and abundance seems to be increasing in the Arctic . Links to a Canadian research project documenting changes in Pacific salmon and studying its ecology in the Arctic .