Председнички избори у Србији 2017.
Избори за председника Републике Србије 2017. одржани су 2. априлa 2017. године.

Са 55,08% гласова, Александар Вучић, кандидат Српске напредне странке, је у првом кругу изабран за петогодишњи мандат. Постао је 5. председник Републике Србије (трећи од самосталности) после истека петогодишњег мандата актуелном председнику Томиславу Николићу 31. маја 2017.

Ово су били 11. избори за председника Републике Србије од 1990. (трећи од самосталности), и трећи избори у којим је победник на изборима победио у првом кругу гласања (претходно на изборима 1990. и 1992).

Расписивање избора 
Дана 2. марта 2017. председник Народне скупштине Србије Маја Гојковић, расписала је председничке изборе за 2. април 2017. године. Избори су расписани у законском року, 90 дана пре истека мандата актуелном председнику Томиславу Николићу 31. маја 2017. године.

Гласачи 
Право гласа на овим изборима имало је 6.724.949 грађана.
Излазност по окрузима у Србији (*искључујући покрајину Косово и Метохију):

Кандидати 
Кандидате за председника Републике могли су да предложе регистроване политичке странке, коалиције и групе грађана, уколико га овереним потписима подржи најмање 10.000 бирача, а предлог кандидата подносио се Републичкој изборној комисији најкасније 12. марта у поноћ (20 дана пре дана избора).

Редослед кандидата на изборном листићу одређен је жребом 17. марта у 19.15 часова, а жреб је био јаван и преносио се на јавном сервису.

Понављање избора 11. и 17. априла 

Републичка изборна комисија је 5. априла 2017. године донела Решење о понављању избора за председника Републике на осам бирачких места, на којима је поништила гласање. На поновљеним изборима за председника Србије на осам бирачких места право гласа има 9.851 бирач. Избори су поновљени 11. априла и то на по једном бирачком месту у Краљеву, Панчеву, Вршцу, Врбасу, Тополи, Зрењанину, Бачкој Паланци и београдској општини Звездара.

На бирачким местима на којима су поништени избори за председника Републике одржаним 2. априла, и то на бирачком месту 178 на територији града Новог Сада, бирачком месту 62, на територији општине Трстеник и бирачком месту број 75, на територији града Лесковца. Поновно гласање је одржано у понедељак, 17. априла у времену од 7 до 20 часова.

Коначни резултати избора 
Коначни резултати избора за председника Републике, одржаних 2. априла 2017. године и поновљених на осам бирачких места 11. априла 2017. године, односно на три бирачка места 17. априла 2017. године.

Реакције 
Странке опозиције су нерадо признале резултате избора, жалећи се на многобројне нерегуларности, пре свега у току изборне кампање, што је Вучић одбацио.
Прелиминарни резултати избора су већ сутрадан, 3. априла, иницирали вишенедељне антирежимске протесте, који су прерасли у најмасовније демонстрације од свргавања Слободана Милошевића 2000. године.

Према извештају ОЕБС-а, неизбалансирано извештавање медија, притисци на бираче и запослене у државним институцијама и злоупотреба јавних ресурса за спровођење кампање су пољуљали једнакост могућности у такмичењу кандидата. Делегација Савета Европе је идентификовала бројне неправилности и недостатке током изборног процеса и том приликом дала препоруке Србији да побољша своју изборну законску регулативу. Делегација, такође, наводи да на дан избора није било ограничења за спровођење изборног процеса, али да изражава забринутост због злоупотребе јавних ресурса током кампање и због чињенице да нису усвојене све препоруке Венецијанске комисије о доброј пракси у области избора. ЦеСИД-а је указао да су десиле бројне нерегуларности у важним аспектима изборног процеса, као и да подаци говоре да постоји доста простора за системско унапређење изборних правила.

Ситуација у медијима 
Европска комисија, Амнести интернашонал, Хјуман рајтс воч, Freedom House, као и бројни истраживачи и медијска удружења су указали на генералне проблеме у погледу слободе медија у Србији након 2016. године, наводећи притиске на независне медије, лажне вести и негативне кампање од стране прорежимских медија. Асошијетед прес и Репортери без граница извештавају да је током кампање кандидат владајуће коалиције био заступљен 10 пута више од осталих кандидата заједно и да су медији, за које наводе да су под Вучићевом контролом, демонизовали остале кандидате, без давања прилике да одговоре на критике и оптужбе. Организације које су пратиле изборни процес, ЦРТА и БИРОДИ, су нагласили да је постојала диспропорција у погледу заступљености председничких кандидата у медијима, као и да су медији изгубили своју критичку улогу и да су постали средство политичке пропаганде. Мониторинг медија током кампање је показао да су прекршене бројне одредбе Кодекса новинара Србије које се тичу истинитости извештавања, независности од притисака и одговорности новинара.

У ОЕБС-овом извештају је поменуто да Народна скупштина, у супротности са законском обавезом, није именовала чланове надзорног одбора који би били меродавно тело које надзире извештавање медија у кампањи. Делегација Савета Европе је, као и у својим претходним извештајима о Србији, била изразито критична према медијском извештавању током предизборне кампање, напомињући да проблеми из ове области још нису решени и да није спроведен адекватан надзор кампање. Европска комисија је у извештају о Србији 2018. поменула да РЕМ није успео да реши проблеме у неуравнотеженом извештавању о кандидатима.

Демографска структура бирача 
ЦеСИД је спровео истраживање о демографској структури присталица председничких кандидата. Резултати су показали да су за Александра Вучића гласали приближно у истом односу мушкарци и жене, са просечном старошћу од 55 година услед високог удела (42%) грађана у пензији. Највећи број гласача (41%) је завршио четворогодишњу средњу школу, а затим радничку школу (22%), док 21% има образовање ниже од средње школе.

За Сашу Јанковића су у нешто већој мери гласале жене (56%), а просечна старост бирача је била 45 година. Највећи удео (59%) су чинили високообразовани грађани. За Јанковића је гласала већина бирача у дијаспори.

Референце

Спољашње везе 
 http://www.srbijaizbori.com/
 http://www.rts.rs/page/stories/ci/news/2657/izbori-2017.html
 https://www.izbori.live/ 

Избори 2017.
Србија у 2017.
Председнички избори у Србији
Избори за председника Републике Србије одржани су априлa године . Са08% гласова , Александар Вучић , кандидат Српске напредне странке , је у првом кругу изабран за петогодишњи мандат . Постао је председник Републике Србије ( трећи од самосталности ) после истека петогодишњег мандата актуелном председнику Томиславу Николићу маја Ово су били избори за председника Републике Србије од ( трећи од самосталности ) , и трећи избори у којим је победник на изборима победио у првом кругу гласања ( претходно на изборима и Расписивање избора Дана марта председник Народне скупштине Србије Маја Гојковић , расписала је председничке изборе за април године . Избори су расписани у законском року,дана пре истека мандата актуелном председнику Томиславу Николићу маја године . Гласачи Право гласа на овим изборима имало је724.949 грађана . Излазност по окрузима у Србији ( *искључујући покрајину Косово и Метохију ) : Кандидати Кандидате за председника Републике могли су да предложе регистроване политичке странке , коалиције и групе грађана , уколико га овереним потписима подржи најмање000 бирача , а предлог кандидата подносио се Републичкој изборној комисији најкасније марта у поноћдана пре дана избора ) . Редослед кандидата на изборном листићу одређен је жребом марта у15 часова , а жреб је био јаван и преносио се на јавном сервису . Понављање избора и априла Републичка изборна комисија је априла године донела Решење о понављању избора за председника Републике на осам бирачких места , на којима је поништила гласање . На поновљеним изборима за председника Србије на осам бирачких места право гласа има851 бирач . Избори су поновљени априла и то на по једном бирачком месту у Краљеву , Панчеву , Вршцу , Врбасу , Тополи , Зрењанину , Бачкој Паланци и београдској општини Звездара . На бирачким местима на којима су поништени избори за председника Републике одржаним априла , и то на бирачком местуна територији града Новог Сада , бирачком месту на територији општине Трстеник и бирачком месту број на територији града Лесковца . Поновно гласање је одржано у понедељак , априла у времену оддочасова . Коначни резултати избора Коначни резултати избора за председника Републике , одржаних априла године и поновљених на осам бирачких места априла године , односно на три бирачка места априла године . Реакције Странке опозиције су нерадо признале резултате избора , жалећи се на многобројне нерегуларности , пре свега у току изборне кампање , што је Вучић одбацио . Прелиминарни резултати избора су већ сутрадан , априла , иницирали вишенедељне антирежимске протесте , који су прерасли у најмасовније демонстрације од свргавања Слободана Милошевића године . Према извештају ОЕБС-а , неизбалансирано извештавање медија , притисци на бираче и запослене у државним институцијама и злоупотреба јавних ресурса за спровођење кампање су пољуљали једнакост могућности у такмичењу кандидата . Делегација Савета Европе је идентификовала бројне неправилности и недостатке током изборног процеса и том приликом дала препоруке Србији да побољша своју изборну законску регулативу . Делегација , такође , наводи да на дан избора није било ограничења за спровођење изборног процеса , али да изражава забринутост због злоупотребе јавних ресурса током кампање и због чињенице да нису усвојене све препоруке Венецијанске комисије о доброј пракси у области избора . ЦеСИД-а је указао да су десиле бројне нерегуларности у важним аспектима изборног процеса , као и да подаци говоре да постоји доста простора за системско унапређење изборних правила . Ситуација у медијима Европска комисија , Амнести интернашонал , Хјуман рајтс воч , Freedom House , као и бројни истраживачи и медијска удружења су указали на генералне проблеме у погледу слободе медија у Србији након године , наводећи притиске на независне медије , лажне вести и негативне кампање од стране прорежимских медија . Асошијетед прес и Репортери без граница извештавају да је током кампање кандидат владајуће коалиције био заступљенпута више од осталих кандидата заједно и да су медији , за које наводе да су под Вучићевом контролом , демонизовали остале кандидате , без давања прилике да одговоре на критике и оптужбе . Организације које су пратиле изборни процес , ЦРТА и БИРОДИ , су нагласили да је постојала диспропорција у погледу заступљености председничких кандидата у медијима , као и да су медији изгубили своју критичку улогу и да су постали средство политичке пропаганде . Мониторинг медија током кампање је показао да су прекршене бројне одредбе Кодекса новинара Србије које се тичу истинитости извештавања , независности од притисака и одговорности новинара . У ОЕБС-овом извештају је поменуто да Народна скупштина , у супротности са законском обавезом , није именовала чланове надзорног одбора који би били меродавно тело које надзире извештавање медија у кампањи . Делегација Савета Европе је , као и у својим претходним извештајима о Србији , била изразито критична према медијском извештавању током предизборне кампање , напомињући да проблеми из ове области још нису решени и да није спроведен адекватан надзор кампање . Европска комисија је у извештају о Србији поменула да РЕМ није успео да реши проблеме у неуравнотеженом извештавању о кандидатима . Демографска структура бирача ЦеСИД је спровео истраживање о демографској структури присталица председничких кандидата . Резултати су показали да су за Александра Вучића гласали приближно у истом односу мушкарци и жене , са просечном старошћу одгодина услед високог удела ) грађана у пензији . Највећи број гласача ) је завршио четворогодишњу средњу школу , а затим радничку школу ) , док има образовање ниже од средње школе . За Сашу Јанковића су у нешто већој мери гласале жене ) , а просечна старост бирача је билагодина . Највећи удео ) су чинили високообразовани грађани . За Јанковића је гласала већина бирача у дијаспори . Референце Спољашње везе http://www.srbijaizbori.com/ http://www.rts.rs/page/stories/ci/news/2657/izbori-2017.html https://www.izbori.live/ Избори Србија у Председнички избори у Србији