Геотектонска структура Србије
Геотектонску структуру Србије карактеришу три велика разлома Земљине коре који се простиру од полуострва Халкидики и Солунског заnива у Грчкој, кроз Македонију и Србију, све до Панонског басена, и као такви су битно утицаnи на рељеф и геолошку грађу нашег простора.
Геотектонска структура Србије састоји се од:
 Српско-македонска маса (централно-источни део Србије)
 Унутрашњих Динариде (централно-западни део Србије)
 Централних Динариде (запад и југозапад Србије)
 Карпатско-Балканске Масе (источни део Србије)

Српско-македонска маса 

Између централног и источног разлома простире се Српско-македонска маса (Родопска маса), претежно састављена од паnеозојских шкрињаца и магматских стена. Током неогена, спуштањем терена, на том месту је образована удолина у коју је продла вода Панонског језера, претворивши је у веnики залив у коме су се сталожиле дебеле наслаге језерских седимената. Посnе повлачења Панонског језера, ту су усечене долине Велике и Јужне Мopaвe. У појасу Српско-македонске масе заступљене cу громадне планине.Ове Планине су груписане у планинску масу. Настале су тектонским издизањем дуж раседних пукотина, а Котлине између њих настале спуштањем дуж раседа. Овакву структуру рељефа називамо Шаховска структура.

Карпатско-Балканске Масе 
Источно од Српско-македонске масе су планински венци Карпатско-балканских планина, које су претежно састављене од мезозојских кречњака, пешчара и конгломерата, у чијој основи су палеозојски шкриљци. Под ти утицајем потиска који је долазио с истока и југозапада, образоване су бројне навлаке, као и лежишта мрког угља.

Унутрашњи динарид 
Између централног и западног дубинског раседа леже Унутрашњи динариди. Они се састојеo, од више блокова различитог састава, геолошке историје и порекла. Карактерише их наглашена заступљеност дубинских магматских стена (перидотити), које су метаморфисане под утицајем атмосферилија (серпентинити). Постоји мишљење да су ове стене биле истиснуте на површину приликом судара блокова Центраnних и Унутрашњих динарида у мезозоику, односно да по саставу одговарају океанској 3емљиној кори.

Централно динариди 
Западно су Централно динариди, претежно изграђени од мезозојиског флиша и кречњака. На основу састава стена претпостаљв се да се овде крајем мезозоика догодио судар две плоче Землине коре, при чемуј е дошло до истискивања поnуискристалисане магме с велике дубине и њеног мешања с одломцима других стена. Вулканска активност је била изражена и током неогена, када су око великог раседа у доnинама Ситнице и Ибра образоване вулканске купе од трахита: Велетин код Јањева, (јужно од Приштине), Ђурђеви ступови код Новог Пазара и Градина код Ушћа. Тада су настала и лежишта oлово-цинканих руда и каменог угља. Под утицајем тектонских покрета и магматских интрузија, мрки угаљ неогене старости је метаморфисан и претворен у најмлађи камени угаљ код нас.

Панонска депресија 
Северно од Српско-македонске масе и Унутрашњих динарида настала је Панонска депресија, и то лаганим тоњењем земњишта током неогенаи квартара (сада износи 2-4 мм/год ). Депресију је све до средине квартара испуњавало Панонско језеро, у коме су се таложили плитководни седи- менти и образоваnа лежишта нафте, гаса и угља. Испод језерских седимената, дебњине 1-3 km, лежи основа од мезозојских седиментних стена, гранита и паnеозојских шкритаца.

Вулканска активност 
Током плиоцена и квартара дуж централног и западног дубинског раседа била је изражена вулканска активност.Осим бројних лавичних излива андезита, риолита и трахита у рељефу су очувани и вулкански облици. На некадашњу вулканску активност сада указују бројни термоминерални извори. Вулканизам, сеизмизам необичан састав стена и рудна лежишта сведоче да се покрети дуж великих раседа нису смирили. Они су на овом простору почели у мезозоику и још увек трају.

Референце 

Географија Србије
Геотектонску структуру Србије карактеришу три велика разлома Земљине коре који се простиру од полуострва Халкидики и Солунског заnива у Грчкој , кроз Македонију и Србију , све до Панонског басена , и као такви су битно утицаnи на рељеф и геолошку грађу нашег простора . Геотектонска структура Србије састоји се од : Српско-македонска маса ( централно-источни део Србије ) Унутрашњих Динариде ( централно-западни део Србије ) Централних Динариде ( запад и југозапад Србије ) Карпатско-Балканске Масе ( источни део Србије ) Српско-македонска маса Између централног и источног разлома простире се Српско-македонска маса ( Родопска маса ) , претежно састављена од паnеозојских шкрињаца и магматских стена . Током неогена , спуштањем терена , на том месту је образована удолина у коју је продла вода Панонског језера , претворивши је у веnики залив у коме су се сталожиле дебеле наслаге језерских седимената . Посnе повлачења Панонског језера , ту су усечене долине Велике и Јужне Мopaвe . У појасу Српско-македонске масе заступљене cу громадне планине .Ове Планине су груписане у планинску масу . Настале су тектонским издизањем дуж раседних пукотина , а Котлине између њих настале спуштањем дуж раседа . Овакву структуру рељефа називамо Шаховска структура . Карпатско-Балканске Масе Источно од Српско-македонске масе су планински венци Карпатско-балканских планина , које су претежно састављене од мезозојских кречњака , пешчара и конгломерата , у чијој основи су палеозојски шкриљци . Под ти утицајем потиска који је долазио с истока и југозапада , образоване су бројне навлаке , као и лежишта мрког угља . Унутрашњи динарид Између централног и западног дубинског раседа леже Унутрашњи динариди . Они се састојеo , од више блокова различитог састава , геолошке историје и порекла . Карактерише их наглашена заступљеност дубинских магматских стена ( перидотити ) , које су метаморфисане под утицајем атмосферилија ( серпентинити ) . Постоји мишљење да су ове стене биле истиснуте на површину приликом судара блокова Центраnних и Унутрашњих динарида у мезозоику , односно да по саставу одговарају океанскојмљиној кори . Централно динариди Западно су Централно динариди , претежно изграђени од мезозојиског флиша и кречњака . На основу састава стена претпостаљв се да се овде крајем мезозоика догодио судар две плоче Землине коре , при чемуј е дошло до истискивања поnуискристалисане магме с велике дубине и њеног мешања с одломцима других стена . Вулканска активност је била изражена и током неогена , када су око великог раседа у доnинама Ситнице и Ибра образоване вулканске купе од трахита : Велетин код Јањева , ( јужно од Приштине ) , Ђурђеви ступови код Новог Пазара и Градина код Ушћа . Тада су настала и лежишта oлово-цинканих руда и каменог угља . Под утицајем тектонских покрета и магматских интрузија , мрки угаљ неогене старости је метаморфисан и претворен у најмлађи камени угаљ код нас . Панонска депресија Северно од Српско-македонске масе и Унутрашњих динарида настала је Панонска депресија , и то лаганим тоњењем земњишта током неогенаи квартара ( сада износимм / год ) . Депресију је све до средине квартара испуњавало Панонско језеро , у коме су се таложили плитководни седи- менти и образоваnа лежишта нафте , гаса и угља . Испод језерских седимената , дебњинеkm , лежи основа од мезозојских седиментних стена , гранита и паnеозојских шкритаца . Вулканска активност Током плиоцена и квартара дуж централног и западног дубинског раседа била је изражена вулканска активност .Осим бројних лавичних излива андезита , риолита и трахита у рељефу су очувани и вулкански облици . На некадашњу вулканску активност сада указују бројни термоминерални извори . Вулканизам , сеизмизам необичан састав стена и рудна лежишта сведоче да се покрети дуж великих раседа нису смирили . Они су на овом простору почели у мезозоику и још увек трају . Референце Географија Србије