Магнус од Холштајна
Магнус од Холштајна (5. септембар 1540—28. март 1583.) је био дански принц, члан династије Олденбург. Као вазал Ивана Грозног, био је титуларни краљ Ливоније од 1570. до 1578. године.

Биографија 
Рођен је у Копенхагенском замку 1540. године. Био је млађи син краља Кристијана III од Данске и Доротеје Саксонске. Када је имао 17 година, отац га је послао у Немачку, где се Магнус образовао на различитим немачким дворцима. Након очеве смрти (1559), вратио се у Данску где је присуствовао крунисању свог старијег брата, Фридриха II од Данске. Исте године је бискуп Курландије Јоханес продао своје земље у Старој Ливонији Фридриху за 30.000 талира. Како би избегао дељење Данске, Фридрих је ове земље поклонио брату Магнусу, под условом да се овај одрекне права наслеђа над војводствима Шлезвиг и Холштајн. Магнус је 1560. године дошао са војском у Сарему где је одмах изабран за епископа. 

Магнус је узео учешћа у Ливонском рату. Он је 10. јуна 1570. године у Москви крунисан за краља Ливоније од стране руског цара Ивана Грозног. Магнус је положио вазалну заклетву Ивану и бољарима и примио одговарајућу вазалну повељу. Иван му је Краљевину дао у наслеђе. Споразум између Ивана и Магнуса потписао је један опричник и члан Земског сабора, дијак Василиј Шчелкалов. Територија нове Краљевине још увек није била освојена. Ипак, Пилцамски замак изабран је за будућу резиденцију краља. Магнус је Москву напустио са 20.000 војника са којима је напао шведски Ревал. Надао се подршци свога старијег брата Фридриха. Помоћ је изостала, те је Магнус 1571. године одустао од борбе за Ревал и напустио опсаду. Тиме је изгубио и наклоност Ивана. Међутим, он позива ливонско племство да се уједини у борби против стране окупације. То је изазвало интервенцију руског цара. Иван је заробио Магнуса и приморао га да се одрекне краљевске титуле. Права на престо Магнус је предао роду Стефана Баторија. Последњих шест година живота Магнус је провео у Пилтенском замку у бискупији Курландији. Тамо је умро 1583. године. Магнусово тело је 1662. године враћено у Данску где је сахрањено у Роскилдској катедрали.

Потомство 
Магнус се 12. априла 1574. године оженио Маријом Владимировном од Стратисе, ћерком Владимира од Стратисе, војводе Стратисе. Имао је најмање две ћерке: 

 Марија од Олденбурга (јул 1580. – око 1597.)
 Евдоксија од Олденбурга (око 1581. – око 1588.)

Породично стабло

Референце

Литература 
 

 
 

Рођени 1540.
Умрли 1583.
Историја Естоније
Историја Летоније
Магнус од Холштајна септембар28. март ) је био дански принц , члан династије Олденбург . Као вазал Ивана Грозног , био је титуларни краљ Ливоније од до године . Биографија Рођен је у Копенхагенском замку године . Био је млађи син краља Кристијана III од Данске и Доротеје Саксонске . Када је имаогодина , отац га је послао у Немачку , где се Магнус образовао на различитим немачким дворцима . Након очеве смрти вратио се у Данску где је присуствовао крунисању свог старијег брата , Фридриха II од Данске . Исте године је бискуп Курландије Јоханес продао своје земље у Старој Ливонији Фридриху за000 талира . Како би избегао дељење Данске , Фридрих је ове земље поклонио брату Магнусу , под условом да се овај одрекне права наслеђа над војводствима Шлезвиг и Холштајн . Магнус је године дошао са војском у Сарему где је одмах изабран за епископа . Магнус је узео учешћа у Ливонском рату . Он је јуна године у Москви крунисан за краља Ливоније од стране руског цара Ивана Грозног . Магнус је положио вазалну заклетву Ивану и бољарима и примио одговарајућу вазалну повељу . Иван му је Краљевину дао у наслеђе . Споразум између Ивана и Магнуса потписао је један опричник и члан Земског сабора , дијак Василиј Шчелкалов . Територија нове Краљевине још увек није била освојена . Ипак , Пилцамски замак изабран је за будућу резиденцију краља . Магнус је Москву напустио са000 војника са којима је напао шведски Ревал . Надао се подршци свога старијег брата Фридриха . Помоћ је изостала , те је Магнус године одустао од борбе за Ревал и напустио опсаду . Тиме је изгубио и наклоност Ивана . Међутим , он позива ливонско племство да се уједини у борби против стране окупације . То је изазвало интервенцију руског цара . Иван је заробио Магнуса и приморао га да се одрекне краљевске титуле . Права на престо Магнус је предао роду Стефана Баторија . Последњих шест година живота Магнус је провео у Пилтенском замку у бискупији Курландији . Тамо је умро године . Магнусово тело је године враћено у Данску где је сахрањено у Роскилдској катедрали . Потомство Магнус се априла године оженио Маријом Владимировном од Стратисе , ћерком Владимира од Стратисе , војводе Стратисе . Имао је најмање две ћерке : Марија од Олденбурга ( јул – око ) Евдоксија од Олденбурга ( око – око ) Породично стабло Референце Литература Рођени Умрли Историја Естоније Историја Летоније