Травни екосистем
Травни екосистем је екосистем биљака и животиња у којима доминирају зељасте биљке. Овај биљни покривач заједно са стаништем на којем се развија и одговарајућим животињама изграђује посебне екосистеме ливада, екосистеме пашњака и екосистеме степа.
Неке одлике травних екосистема:
 Травни екосистеми су отворене заједнице са обиљем сунчеве свјетлости .
 Својом великом површином под зељастим биљкама везују свјетлосну енергију Сунца, смањују снагу вјетра, док се топлота и количина влаге смјењује доком дана и ноћи, и у току године.
 Живот у овим заједницама одвија се изнад површине тла и у приземном спрату.

Поделе 
Имају две поделе:
 на природне и на вештачке
 подела природних травних екосистема и подела вештачких екосистема

Природни травни екосистеми деле се на:
 степе(подручја ниских трава са сувим и веома топлим летима и хладним зимама)
 планинске рудине(подручја са ниским травама, прошарана шумским пределима;јављају се у подручјима где су зиме дуге и хладне, а лета освежавајућа)

Вештачки екосистеми деле се на:
 ливаде
 пашњаке
Основна разлика између ливада и пашњака је у томе што човек кошењем одржава ливаде, а пашњаке "косе" овце и краве пуштене на испашу.

Ливаде 
Ливаде су травни екосистеми које човјек одржава косидбом, ако их не одржава долази до прелазак једне биоценозе у другу- сукцесија. Ливаде могу бити долинске, брдске и планинске. Долинске се развијају у долинама ријека и привремено су плављене. Пошто је земљиште поред ријека плодно, биљни свијет је богат и ту се развијају најбујније ливаде.
Брдске ливаде се развијају на брдским падинама до висине око 1500m. Настале су крчењем шума . На овим површинама земљиште је сиромашније водом и минералним материјама. Због тога биљни свијет ових ливада није тако бујан.
Планинске ливаде се развијају изнад горње границе шуме, изнад 1900 m, а због нестајања шума и ниже. Ове планинске ливаде називамо још и рудине. На тим висинама земљиште је сиромашно минералним материјама, температуре су доста ниске, зиме трају дуго, а дувају и јаки вјетрови.

Пашњаци 
Пашњаци су травни екосистеми на којима пасе стока,a човјек их не одржава.

Степе 
Степе су травни екосистеми у Панонској низији и источној Европи . Земљиште у степи најчешће је плодно- чернозем. Осим чернозема могу се срести и слатине. То је земљиште јако богато соли, па се на њему развија посебан биљни свијет. На слатинама се развијају халофитне биљке.Њима одговара велика количина соли. На њој људи гаје житарице, индустријске и друге култивисане биљке.

Најчешће биљке и животиње травних екосистема 
Биљни и животињских свијет травних екосистема је веома богат и разноврстан.

Екосистем
Травни екосистем је екосистем биљака и животиња у којима доминирају зељасте биљке . Овај биљни покривач заједно са стаништем на којем се развија и одговарајућим животињама изграђује посебне екосистеме ливада , екосистеме пашњака и екосистеме степа . Неке одлике травних екосистема : Травни екосистеми су отворене заједнице са обиљем сунчеве свјетлости \ . Својом великом површином под зељастим биљкама везују свјетлосну енергију Сунца , смањују снагу вјетра , док се топлота и количина влаге смјењује доком дана и ноћи , и у току године . Живот у овим заједницама одвија се изнад површине тла и у приземном спрату . Поделе Имају две поделе : на природне и на вештачке подела природних травних екосистема и подела вештачких екосистема Природни травни екосистеми деле се на : степе( подручја ниских трава са сувим и веома топлим летима и хладним зимама ) планинске рудине( подручја са ниским травама , прошарана шумским пределима ; јављају се у подручјима где су зиме дуге и хладне , а лета освежавајућа ) Вештачки екосистеми деле се на : ливаде пашњаке Основна разлика између ливада и пашњака је у томе што човек кошењем одржава ливаде , а пашњаке " косе " овце и краве пуштене на испашу . Ливаде Ливаде су травни екосистеми које човјек одржава косидбом , ако их не одржава долази до прелазак једне биоценозе у другу- сукцесија . Ливаде могу бити долинске , брдске и планинске . Долинске се развијају у долинама ријека и привремено су плављене . Пошто је земљиште поред ријека плодно , биљни свијет је богат и ту се развијају најбујније ливаде . Брдске ливаде се развијају на брдским падинама до висине око . Настале су крчењем шума \ . На овим површинама земљиште је сиромашније водом и минералним материјама . Због тога биљни свијет ових ливада није тако бујан . Планинске ливаде се развијају изнад горње границе шуме , изнадm , а због нестајања шума и ниже . Ове планинске ливаде називамо још и рудине . На тим висинама земљиште је сиромашно минералним материјама , температуре су доста ниске , зиме трају дуго , а дувају и јаки вјетрови . Пашњаци Пашњаци су травни екосистеми на којима пасе стока ,a човјек их не одржава . Степе Степе су травни екосистеми у Панонској низији и источној Европи \ . Земљиште у степи најчешће је плодно- чернозем . Осим чернозема могу се срести и слатине . То је земљиште јако богато соли , па се на њему развија посебан биљни свијет . На слатинама се развијају халофитне биљке .Њима одговара велика количина соли . На њој људи гаје житарице , индустријске и друге култивисане биљке . Најчешће биљке и животиње травних екосистема Биљни и животињских свијет травних екосистема је веома богат и разноврстан . Екосистем