Борислав Стојков
Борислав Стојков (17. октобар 1941) био је српски инжењер архитектуре иредовни професор Универзитета у Београду (у пензији), редовни члан Академије инжењерских наука Србије.

Биографија 
После дипломе инжењера архитектуре на Архитектонском факултету Универзитета у Београду (1964), магистрирао је на истом факултету (1974) и докторирао на Архитектонско-урбанистичком факултету Универзитета у Сарајеву (1990). Специјализирао регионално планирање на MIT у Кембриџу, САД (1970/71), у Лондону (1974) и Гетеборгу (1975). У стручном погледу бавио се углавном урбанизмом од 1966. до 1990, а просторним планирањем од 1991 до 2015. У научном погледу ангажован у највећој мери од 1990 до данас (2017). Био је ангажован на великим стратешким пројектима у Србији и Европи. Радио је као професор Универзитета у Београду – Географски факултет, одсек за просторно планирање од 1993 до 2009 када је пензионисан. Предавао и на универзитетима у Трсту, Бечу и Дрездену. Представљао је Србију у управном и надзорном одбору програма Interreg III у Бечу. Био је председник Друштва архитеката Београда, председник Удружења урбаниста Србије и члан Председништва архитеката Југославије. Био је члан већег броја оцењивачких судова у Србији, Босни и Херцеговини и Хрватској, као и члан петочланог жирија за доделу велике награде архитектуре Међународне уније архитеката (UIA) у Паризу 1989. Био је један од три координатора мреже научних институција у области просторног планирања Централне, Источне и Југоисточне Европе (Spa-ce.Net) и координатор научног сектора у Academia Danubiana на BOKU у Бечу. Редовни је члан Академије инжењерских наука Србије, и члан асоцијација просторних планера, урбаниста и архитеката у Србији.

Научни и стручни радови 
Највећи број од 150 научних и стручних радова Борислава Стојкова у области урбанизма и просторног (регионалног) развоја и планирања објављен је од 1974. до 2017. године. Од радова у Србији истичу се они који су писани за Институт за архитектуру и урбанизам Србије, Универзитет у Београду – Географски факултет, Удружење урбаниста Србије, Универзитет у Новом Саду – Грађевински факултет у Суботици, а од радова у Европи они који су објављени за часопис EUREG у Хановеру, Euromontana у Цириху, BDR – Information zur Raumentwicklung у Бону, SPECTRA centre у Братислави, Institute für den Donauraum und Mitteleuropa у Бечу, Österreichisches Ost – und Südosteuropa – у Бечу, Bodenkultur Universität у Бечу, European Council of Spatial Planners у Бриселу, Springer у Берлину, Polish Academz of Sciences-Institute of Geography Варшави, Академију наука и умјетности у Сарајеву, Гласник српског географског друштва и тако даље.

Од 32 објављене књиге у којима је био аутор или уредник/аутор најзначајније су: Урбанизам Европе (1995), Обнова градова Србије (1996), Урбани развој и обнова Призрена (1997), три књиге у сарадњи са руском Академијом наука (1997/98), Београд и његов регион (2003), Metropolitan Networking in Cadses (2006), Урбани изазови Београда (2011), Просторно планирање у Србији (2012), European Cities in Transition – the part on Southern Subregion (UN Habitat, 2012), Паметан град (Smart City) у Србији (2016).

Био је руководилац или учесник на преко 120 стручних радова из области: (1) архитектуре (јавна гаража у Масариковој улици у Београду – аутор), (2) генералних и регулационих урбанистичких планова градова у Србији и Босни и Херцеговини, (3) националних просторних планова (у Србији и Републици Српској), (4) регионалних просторних планова (за АП Војводину, и Град Београд), и (5) неколико локалних просторних планова и просторних планова подручја посебне намене. 
Био је ангажован као руководилац израде стратешких докумената од националног значаја као и оних регионалног и локалног карактера. Такође, као члан европских тимова учествовао је у изради стратегија просторног развоја великих регионалних целина Централне, Источне и Југоисточе Европе. Објавио је преко 140 чланака са стручним и културним садржајем у јавним гласилима у Србији. Учествовао је на изложбама у Србији и иностранству и имао три самосталне изложбе у Београду и Сарајеву.
Поред научног и стручног рада, активно се бави музичком уметношћу, свирањем клавира (аутодидакт) и путем написа о музици. У новинским чланцима је више пута објављивао текстове о прожимању музике са другим уметностима (архитектуром, кинематографијом, сликарством и тако даље), док је учествовањем у бројним радијским емисијама представљао различите композиторе и њихово стваралаштво. Његово најзначајније дело из поља музичке уметности је књига Филм и музика – искушења великих композитора (коју је написао са Донатом Премеру као саговорником).

Сарадња 
У току каријере од 1974. до 2012. као угледан стручњак, научник и професор био је ангажован на великом броју руководећих послова у институцијама, јавним предузећима, радним организацијама и асоцијацијама остварујући професионалну сарадњу са многим колегама у Србији и иностранству. Као директор је радио у Заводу за планирање развоја Београда, Инвест бироу, Агенцији за смештај избеглица у Србији, Републичкој агенцији за просторно планирање Србије и Институту за архитектуру и урбанизам Србије (сектор за урбанизам). Међу институцијама у којима је био на челном месту председника истичу се Друштво архитеката Београда, Удружење урбаниста Србије, Председништво архитеката Југославије (члан), Министарство за урбанизам (помоћник министра), Институт за просторно планирање на Географском факултету у Београду и др. Био је главни и одговорни уредник часописа Архитектура урбанизам и часописа Territorium, и председник Већа научне области грађевинско-урбанистичких наука на Универзитету у Београду.

Утицај 
У раду је био изузетно ангажован на развоју и унапређењу урбанистичке и просторно-планерске теорије и праксе. После специјализације у САД и Европи, уносио је нове идеје у праксу у Србији преко објављених књига, чланака и планова, а богато искуство из просторног планирања, користио је ангажовањем и у Европи. Условима и стању у Србији прилагођавао је међународно прихваћене идеје о органском расту и развоју градова и региона, одрживом територијалном развоју, културном идентитету градова, активном учешћу јавности у планирању, концепту паметних градова и многе друге идеје. Од 2010. године оштро је критиковао неолиберални концепт у планирању и изградњи градова у Србији.

Награде и признања 
Носилац бројних награда и признања у Србији и Европи. Има девет награда на архитектонским и урбанистичким конкурсима у Србији и иностранству (Пољска). На годишњим Салонима урбанизма у Србији освојио је Велику награду, шест првих награда као и друге награде и признања. У току каријере добио је признања и друге награде стручног и друштвеног значаја, попут: Октобарске награде Обреновца, награде Министарства културе Пољске и друго.

Референце 
 https://books.google.rs/books?id=n0EUAAAACAAJ&dq=stojkov+borislav&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjrlpjg8djWAhVDIVAKHYALA5YQ6AEIRjAH
 https://books.google.rs/books?id=DoZjAAAACAAJ&dq=borislav+stojkov&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjX8NWg8tjWAhVSPFAKHa7iAj4Q6AEIKTAB
 https://books.google.rs/books?id=kOqLAAAACAAJ&dq=stojkov+borislav&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjrlpjg8djWAhVDIVAKHYALA5YQ6AEIUTAJ
 https://web.archive.org/web/20170216133058/http://unhabitat.org/books/the-state-of-european-cities-in-transition-2013-english-version/
 http://www.siemens.rs/portal/onama/125-godina/urbani-izazovi/Urbani%20izazovi%20grada%20Beograda.pdf?ver=02
 https://web.archive.org/web/20171030200548/http://www.rapp.gov.rs/sr-Latn-CS/content/cid310/prostorni-plan-republike-srbije
 http://www.vladars.net/sr-SP-Cyrl/Vlada/Ministarstva/mgr/Documents/21.5.%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%88%D1%9B%D0%B5%D1%9A%D0%B5%20%D0%B7%D0%B5%D0%BC%D1%99%D0%B8%D1%88%D1%82%D0%B0%20%D0%B8%20%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0%20%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%84%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%98%D0%B0%20%D0%A0%D0%B5%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B5%20%D0%A1%D1%80%D0%BF%D1%81%D0%BA%D0%B5_059430109.pdf
 https://web.archive.org/web/20171107010745/http://195.222.96.93//rapp_mape/123/RPPAPB.pdf
 http://www.doiserbia.nb.rs/img/doi/0350-3593/2007/0350-35930702175S.pdf
 https://books.google.rs/books?id=xFyTAAAACAAJ&dq=borislav+stojkov&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwj8p6S28tjWAhXPa1AKHXhEDsk4ChDoAQg-MAY

Спољашње везе 
 
 http://balkans.aljazeera.net/tag/borislav-stojkov 
 http://www.gaf.ni.ac.rs/_news/_info/conf11/Predavanje%20Borislav%20Stojkov.pdf
 http://www.capital.ba/prijedlog-prostornog-plana-ima-stratesko-razvojni-karakter/
 http://www.gradsubotica.co.rs/urbani-identitet-prof-dr-borislav-stojkov/
 http://www.koreni.rs/izdisaj-beograda-na-vodi/
 http://www.danas.rs/danasrs/dijalog/izdisaj_beograda_na_vodi.46.html?news_id=296298
 http://www.rts.rs/page/radio/sr/story/1451/stereorama/1076278/muzika-s-povodom.html
 http://www.danas.rs/kultura.11.html?news_id=333447&title=Izme%C4%91u+emocije+i+vizuelizacije
 http://www.rts.rs/page/radio/ci/story/1441/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0/1038480/%D0%9C%D1%83%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%B0+%D1%81+%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BC.html

Рођени 1941.
Српски архитекти
Професори из Београда
Архитекти из Београда
Академици
Борислав Стојков октобарбио је српски инжењер архитектуре иредовни професор Универзитета у Београду ( у пензији ) , редовни члан Академије инжењерских наука Србије . Биографија После дипломе инжењера архитектуре на Архитектонском факултету Универзитета у Београду магистрирао је на истом факултетуи докторирао на Архитектонско-урбанистичком факултету Универзитета у Сарајеву Специјализирао регионално планирање на MIT у Кембриџу , САД71 ) , у Лондонуи Гетеборгу У стручном погледу бавио се углавном урбанизмом од до а просторним планирањем оддо У научном погледу ангажован у највећој мери оддо данас Био је ангажован на великим стратешким пројектима у Србији и Европи . Радио је као професор Универзитета у Београду – Географски факултет , одсек за просторно планирање оддокада је пензионисан . Предавао и на универзитетима у Трсту , Бечу и Дрездену . Представљао је Србију у управном и надзорном одбору програма Interreg III у Бечу . Био је председник Друштва архитеката Београда , председник Удружења урбаниста Србије и члан Председништва архитеката Југославије . Био је члан већег броја оцењивачких судова у Србији , Босни и Херцеговини и Хрватској , као и члан петочланог жирија за доделу велике награде архитектуре Међународне уније архитеката ( UIA ) у Паризу Био је један од три координатора мреже научних институција у области просторног планирања Централне , Источне и Југоисточне Европе ( Spa-ce.Net ) и координатор научног сектора у Academia Danubiana на BOKU у Бечу . Редовни је члан Академије инжењерских наука Србије , и члан асоцијација просторних планера , урбаниста и архитеката у Србији . Научни и стручни радови Највећи број однаучних и стручних радова Борислава Стојкова у области урбанизма и просторног ( регионалног ) развоја и планирања објављен је од до године . Од радова у Србији истичу се они који су писани за Институт за архитектуру и урбанизам Србије , Универзитет у Београду – Географски факултет , Удружење урбаниста Србије , Универзитет у Новом Саду – Грађевински факултет у Суботици , а од радова у Европи они који су објављени за часопис EUREG у Хановеру , Euromontana у Цириху , BDR – Information zur Raumentwicklung у Бону , SPECTRA centre у Братислави , Institute für den Donauraum und Mitteleuropa у Бечу , Österreichisches Ost – und Südosteuropa – у Бечу , Bodenkultur Universität у Бечу , European Council of Spatial Planners у Бриселу , Springer у Берлину , Polish Academz of Sciences-Institute of Geography Варшави , Академију наука и умјетности у Сарајеву , Гласник српског географског друштва и тако даље . Одобјављене књиге у којима је био аутор или уредник / аутор најзначајније су : Урбанизам Европе Обнова градова Србије Урбани развој и обнова Призрена три књиге у сарадњи са руском Академијом наука98 ) , Београд и његов регион Metropolitan Networking in Cadses Урбани изазови Београда Просторно планирање у Србији European Cities in Transition – the part on Southern Subregion ( UN Habitat , Паметан град ( Smart City ) у Србији Био је руководилац или учесник на прекостручних радова из области:архитектуре ( јавна гаража у Масариковој улици у Београду – аутор ) ,генералних и регулационих урбанистичких планова градова у Србији и Босни и Херцеговини,националних просторних планова ( у Србији и Републици Српској ) ,регионалних просторних планова ( за АП Војводину , и Град Београд ) , инеколико локалних просторних планова и просторних планова подручја посебне намене . Био је ангажован као руководилац израде стратешких докумената од националног значаја као и оних регионалног и локалног карактера . Такође , као члан европских тимова учествовао је у изради стратегија просторног развоја великих регионалних целина Централне , Источне и Југоисточе Европе . Објавио је прекочланака са стручним и културним садржајем у јавним гласилима у Србији . Учествовао је на изложбама у Србији и иностранству и имао три самосталне изложбе у Београду и Сарајеву . Поред научног и стручног рада , активно се бави музичком уметношћу , свирањем клавира ( аутодидакт ) и путем написа о музици . У новинским чланцима је више пута објављивао текстове о прожимању музике са другим уметностима ( архитектуром , кинематографијом , сликарством и тако даље ) , док је учествовањем у бројним радијским емисијама представљао различите композиторе и њихово стваралаштво . Његово најзначајније дело из поља музичке уметности је књига Филм и музика – искушења великих композитора ( коју је написао са Донатом Премеру као саговорником ) . Сарадња У току каријере од до као угледан стручњак , научник и професор био је ангажован на великом броју руководећих послова у институцијама , јавним предузећима , радним организацијама и асоцијацијама остварујући професионалну сарадњу са многим колегама у Србији и иностранству . Као директор је радио у Заводу за планирање развоја Београда , Инвест бироу , Агенцији за смештај избеглица у Србији , Републичкој агенцији за просторно планирање Србије и Институту за архитектуру и урбанизам Србије ( сектор за урбанизам ) . Међу институцијама у којима је био на челном месту председника истичу се Друштво архитеката Београда , Удружење урбаниста Србије , Председништво архитеката Југославије ( члан ) , Министарство за урбанизам ( помоћник министра ) , Институт за просторно планирање на Географском факултету у Београду и др . Био је главни и одговорни уредник часописа Архитектура урбанизам и часописа Territorium , и председник Већа научне области грађевинско-урбанистичких наука на Универзитету у Београду . Утицај У раду је био изузетно ангажован на развоју и унапређењу урбанистичке и просторно-планерске теорије и праксе . После специјализације у САД и Европи , уносио је нове идеје у праксу у Србији преко објављених књига , чланака и планова , а богато искуство из просторног планирања , користио је ангажовањем и у Европи . Условима и стању у Србији прилагођавао је међународно прихваћене идеје о органском расту и развоју градова и региона , одрживом територијалном развоју , културном идентитету градова , активном учешћу јавности у планирању , концепту паметних градова и многе друге идеје . Од године оштро је критиковао неолиберални концепт у планирању и изградњи градова у Србији . Награде и признања Носилац бројних награда и признања у Србији и Европи . Има девет награда на архитектонским и урбанистичким конкурсима у Србији и иностранству ( Пољска ) . На годишњим Салонима урбанизма у Србији освојио је Велику награду , шест првих награда као и друге награде и признања . У току каријере добио је признања и друге награде стручног и друштвеног значаја , попут : Октобарске награде Обреновца , награде Министарства културе Пољске и друго . Референце https://books.google.rs/books?id=n0EUAAAACAAJ&dq=stojkov+borislav&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjrlpjg8djWAhVDIVAKHYALA5YQ6AEIRjAH https://books.google.rs/books?id=DoZjAAAACAAJ&dq=borislav+stojkov&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjX8NWg8tjWAhVSPFAKHa7iAj4Q6AEIKTAB https://books.google.rs/books?id=kOqLAAAACAAJ&dq=stojkov+borislav&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwjrlpjg8djWAhVDIVAKHYALA5YQ6AEIUTAJ https://web.archive.org/web/20170216133058/http://unhabitat.org/books/the-state-of-european-cities-in-transition-2013-english-version/ http://www.siemens.rs/portal/onama/125-godina/urbani-izazovi/Urbani%20izazovi%20grada%20Beograda.pdf?ver=02 https://web.archive.org/web/20171030200548/http://www.rapp.gov.rs/sr-Latn-CS/content/cid310/prostorni-plan-republike-srbije http://www.vladars.net/sr-SP-Cyrl/Vlada/Ministarstva/mgr/Documents/21.5.%D0%9A%D0%BE%D1%80%D0%B8%D1%88%D1%9B%D0%B5%D1%9A%D0%B5%20%D0%B7%D0%B5%D0%BC%D1%99%D0%B8%D1%88%D1%82%D0%B0%20%D0%B8%20%D1%84%D1%83%D0%BD%D0%BA%D1%86%D0%B8%D0%BE%D0%BD%D0%B0%D0%BB%D0%BD%D0%B0%20%D0%B8%D0%B4%D0%B5%D0%BD%D1%82%D0%B8%D1%84%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%86%D0%B8%D1%98%D0%B0%20%D0%A0%D0%B5%D0%BF%D1%83%D0%B1%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B5%20%D0%A1%D1%80%D0%BF%D1%81%D0%BA%D0%B5_059430109.pdf https://web.archive.org/web/20171107010745/http://195.222.96.93//rapp_mape/123/RPPAPB.pdf http://www.doiserbia.nb.rs/img/doi/0350-3593/2007/0350-35930702175S.pdf https://books.google.rs/books?id=xFyTAAAACAAJ&dq=borislav+stojkov&hl=en&sa=X&ved=0ahUKEwj8p6S28tjWAhXPa1AKHXhEDsk4ChDoAQg-MAY Спољашње везе http://balkans.aljazeera.net/tag/borislav-stojkov http://www.gaf.ni.ac.rs/_news/_info/conf11/Predavanje%20Borislav%20Stojkov.pdf http://www.capital.ba/prijedlog-prostornog-plana-ima-stratesko-razvojni-karakter/ http://www.gradsubotica.co.rs/urbani-identitet-prof-dr-borislav-stojkov/ http://www.koreni.rs/izdisaj-beograda-na-vodi/ http://www.danas.rs/danasrs/dijalog/izdisaj_beograda_na_vodi.46.html?news_id=296298 http://www.rts.rs/page/radio/sr/story/1451/stereorama/1076278/muzika-s-povodom.html http://www.danas.rs/kultura.11.html?news_id=333447&title=Izme%C4%91u+emocije+i+vizuelizacije http://www.rts.rs/page/radio/ci/story/1441/%D0%A1%D1%82%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B0%D0%BC%D0%B0/1038480/%D0%9C%D1%83%D0%B7%D0%B8%D0%BA%D0%B0+%D1%81+%D0%BF%D0%BE%D0%B2%D0%BE%D0%B4%D0%BE%D0%BC.html Рођени Српски архитекти Професори из Београда Архитекти из Београда Академици