Датов синдром
Датов синдром је мешовити поремећaји понашања и веровања, специфичан за одређене културне или друштвене групе или одређене географске локалитете, да је импотенција или преурањена ејакулација изазван губитком „семене течности”. Он у себи најчешће садржи нејасне и вишеструке соматске и психолошке симптоме као што су; замор, осећај безначајности, губитак апетита, недостатак физичке снаге, лошу концентрацију, заборавност и друге нејасне соматске проблеме. Ови симптоми који су обично повезани са анксиозним и дисфоричним стањем расположења, могу бити са психосексуалном дисфункцијом или без ње. Без обзира на тежину клиничке слике, код овог поремећaja нема отуђења од реалности, односно не дешава се дезинтеграцијa психичког живота до нивоa нарушавања способности расуђивања и одлучивања. 

Иако је најзаступљенији на индијском потконтиненту, на коме се сматра да је везан за културу народа који на њему живе, Датов синдром се такође може сматрати и изразитом манифестацијом депресије или других медицинских болести, везаних за посторгазмичке поремећаје. 

Лечењу Датовог синдрома увек треба посветити озбиљну пажњу, јер разумевање овог стања од стране модерне медицине не успева увек да импресионира већину пацијената, понуђеним објашњењима и уверењима која често пацијенату много не помажу. У том смислу у све више глобализованом свету, клиничари морају бити у стању да правилно дијагностикују и лече пацијенте из других култура, који могу пријавити симптоме на које утичу њихова уверења, култура или место порекла. Како Датов синдром може бити честа манифестација поремећаја депресије или анксиозности у одређеним културама, потребно је спровести даље истраживање како би се побољшало разумијевање овог стања, разјаснио његов статус и понудили одговарајући третмани за оболеле особе.

Епидемиологија 
Распон узраста случајева Датовог синдрома према неким студијама је 20-38 година (просечно 23,5 +/- 3,3 године), док је стараост на почетку болести била 16-24 године (средње 20,6 +/- 4,5 година). 

Највећи број случајева није био ожењем (54,2%) и образован (са завршених пет разреда или више (79,1%). 

У око 64,6% случајева са Датовим синдром оболели су били без знакова импотенције и/или преурањене ејакулације, док је 14,6% имало само превремену ејакулацију а 20,8% само импотенцију. 

Неуротска депресија је најчешће повезана психијатријском болести (39,5%), затим неуротском анксиозносшћу (20,8%), док 31,3% није имало било какву дијагнозу.

Клиничка слика 
Уобичајени симптоми укључују:
 слабост (70,8%), 
 умор (68,7%), 
 палпитације (68,7%), 
 несаница (62,4%) итд.

Тарапија 
Међу четири групе лекова које се примењују у лечењу (лек против анксиозности, антидепресив, плацебо, психотерапија), најбољи резултати постижу се применом антианксиолитика или антидепресива, док је примена психотерапије показала минималне резултате.

Извори

Литература 
 Dewaraja R, Sasaki Y. Semen loss syndrome: A comparison between Sri Lanka and Japan. Am J Psychother. 1991;45:14–20. 
 Singh G. Dhat syndrome revisited. Indian J Psychiatry. 1985;27:119–221. PMC free article 
 Dhikav V, Aggarwal N, Gupta S, Jadhavi R, Singh K. Depression in Dhat syndrome. J Sex Med. 2007.
 Perme B, Ranjith G, Mohan R, Chandrasekaran R. Dhat (semen loss) syndrome: A functional somatic syndrome of the Indian subcontinent? Gen Hosp Psychiatry. 2005;27:215–7. 
 Avasthi A, Gupta N. Manual for standardized management of single males with sexual disorders. Chandigarh: Marital and Psychosexual Clinic; 1997.

Спољашње везе 

 Post-orgasmic illness syndrome — PatientsLikeMe 

Сексуално здравље
Психијатрија
Посторгазмичке болести
Датов синдром је мешовити поремећaји понашања и веровања , специфичан за одређене културне или друштвене групе или одређене географске локалитете , да је импотенција или преурањена ејакулација изазван губитком „ семене течности ” . Он у себи најчешће садржи нејасне и вишеструке соматске и психолошке симптоме као што су ; замор , осећај безначајности , губитак апетита , недостатак физичке снаге , лошу концентрацију , заборавност и друге нејасне соматске проблеме . Ови симптоми који су обично повезани са анксиозним и дисфоричним стањем расположења , могу бити са психосексуалном дисфункцијом или без ње . Без обзира на тежину клиничке слике , код овог поремећaja нема отуђења од реалности , односно не дешава се дезинтеграцијa психичког живота до нивоa нарушавања способности расуђивања и одлучивања . Иако је најзаступљенији на индијском потконтиненту , на коме се сматра да је везан за културу народа који на њему живе , Датов синдром се такође може сматрати и изразитом манифестацијом депресије или других медицинских болести , везаних за посторгазмичке поремећаје . Лечењу Датовог синдрома увек треба посветити озбиљну пажњу , јер разумевање овог стања од стране модерне медицине не успева увек да импресионира већину пацијената , понуђеним објашњењима и уверењима која често пацијенату много не помажу . У том смислу у све више глобализованом свету , клиничари морају бити у стању да правилно дијагностикују и лече пацијенте из других култура , који могу пријавити симптоме на које утичу њихова уверења , култура или место порекла . Како Датов синдром може бити честа манифестација поремећаја депресије или анксиозности у одређеним културама , потребно је спровести даље истраживање како би се побољшало разумијевање овог стања , разјаснио његов статус и понудили одговарајући третмани за оболеле особе . Епидемиологија Распон узраста случајева Датовог синдрома према неким студијама јегодина ( просечно5 + / -3 године ) , док је стараост на почетку болести билагодине ( средње6 + / -5 година ) . Највећи број случајева није био ожењем2% ) и образован ( са завршених пет разреда или више1% ) . У око6% случајева са Датовим синдром оболели су били без знакова импотенције и / или преурањене ејакулације , док је6% имало само превремену ејакулацију а8% само импотенцију . Неуротска депресија је најчешће повезана психијатријском болести5% ) , затим неуротском анксиозносшћу8% ) , док3% није имало било какву дијагнозу . Клиничка слика Уобичајени симптоми укључују : слабост8% ) , умор7% ) , палпитације7% ) , несаница4% ) итд . Тарапија Међу четири групе лекова које се примењују у лечењу ( лек против анксиозности , антидепресив , плацебо , психотерапија ) , најбољи резултати постижу се применом антианксиолитика или антидепресива , док је примена психотерапије показала минималне резултате . Извори Литература Dewaraja R , Sasaki Y . Semen loss syndrome : A comparison between Sri Lanka and Japan . Am J Psychother.45:14–20. Singh G . Dhat syndrome revisited . Indian J Psychiatry.27:119–221. PMC free article Dhikav V , Aggarwal N , Gupta S , Jadhavi R , Singh K . Depression in Dhat syndrome . J Sex Med . Perme B , Ranjith G , Mohan R , Chandrasekaran R . Dhat ( semen loss ) syndrome : A functional somatic syndrome of the Indian subcontinent ? Gen Hosp Psychiatry.27:215–7. Avasthi A , Gupta N . Manual for standardized management of single males with sexual disorders . Chandigarh : Marital and Psychosexual Clinic ; Спољашње везе Post-orgasmic illness syndrome — PatientsLikeMe Сексуално здравље Психијатрија Посторгазмичке болести