Аркадиј Давидович
Аркадиј Давидович (право име , 12. јуна 1930 — 25. фебруар 2021) био је руски писац и афористичар. Аутор је више од 60.000 објављених афоризама. Сматра се једним од најбољих руских и европских афористичара.

Биографија 

Аркадиј Давидович рођен је у породици лекара, јеврејског порекла: отац Филип Абрамович био је венеролог, а мајка Раиса Соломоновна — дечји лекар.

Године 1953. дипломирао је на Пољопривредном институту и радио је као предавач у школи за механичаре.

У совјетско време Давидович је објављивао у сатиричном листу „Крокодил“ под псеудонимима Јулије Цезар, Ернест Хемингвеј, Оноре де Балзак, А. Давид, франуски писац, а његови радови објављивани су у рубрици „Хумор с разних меридијана“.

Давидовичеви афоризми укључени су у бројне антологије и зборнике афоризама. Сопственим средствима објавио је више од двадесет зборника самиздата. Аутор је великог броја филозофски интонираних, тематски разуђених, значењски вишеслојних и раскошним хумором прожетих афоризама. Тематска разуђеност афоризама Аркадија Давидовича је фасцинантна – нема теме којој није посветио пажњу. Но, само време призива – и интерне друштвене прилике и светска криза донели су превагу сатиричног афоризма. Последњих година Давидович је предњачио по броју афоризама руских аутора објављених у зборницима „Антологија мудрости“, „Антологија мисли у афоризмима“, „Мудрост Русије“, „Нова књига афоризама“, „Велика књига афоризама“, у којима је био раме уз раме са ауторима као што су Станислав Јежи Лец, Фридрих Ниче, Лав Толстој, Артур Шопенхауер и други мислиоци.

Године 1976. Аркадиј Давидович, заједно са сликарком Валентином Золотих основао је у свом дому у Вороњежу јединствен у свету Музеј афористике.

Године 2012. круг људи који поштују стваралаштво Аркадија Давидовича основали су фан-клуб. Овај клуб је уз интелектуалну и материјалну подршку, као и покровитељство „Фонда Ховански“ започео образовно-просветни пројекат „Афоризам као реч са Великим словом“. Садржај овог пројекта је обука заинтересованих кроз ауторске афоризме. Године 2013. пројекат је почео да се реализује и у вороњешком органку Московског хуманитарно-економског института.

Стваралаштво 

У мају 2015. године у вороњешком обласном Дому новинара одржана је презентација првог зборника афоризама «JE SUIS DAVIDOWITZ» из циклуса «Декалингви Давидовича», укључујући преводе афоризама с руског на десет светских језика, који се налазе у четири језичке групе (индоевропска, афроазијска, угро-финска и кавкаска), међу којима су српски, фарси, хинду, хебрејски, грчки, енглески, италијански, шпански, грузијски и мађарски.

У октобру 2016. године објављен је зборник «Давидовичъ — любомудръ словѣнский» на свим најважнијим словенским језицима — белоруском, украјинском, пољском, словачком, кашупском, лужичкосрпском, чешком, словеначком, бугарском, македонском и српском. Превод на српски су урадили А. Драгић, М. Софранас и други. Овај Зборник је посвећен 150. годишњици зборника „Словенски весник“, који је покренуо А. А. Ховански 1866. године, уочи првог Московског Словенског конгреса, одржаног 1867. године.

У фебруару 2017. године Давидович је добио награду Удружења књижевника Србије „Екселенција сатире“, као најбољи страни сатиричар. У августу 2017. године у Србији је објављена Антологија савременог руског афоризма „Велико у малом“, коју је приредио и превео Александар Чотрић, у којој је, међу 190 заступљених афористичара, Давидович аутор са највећим бројем афоризама.

Октобра 2017. године Давидовичу је додељена награда Сатира феста 2017 „Златни круг“ за афирмацију сатире у свету.

Дела 
 JE SUIS DAVIDOWITZ
 Давидовичъ — любомудръ словѣнский

Референце

Спољашње везе 
 Давидович против Голијата („Политика”, 12. април 2018)

Рођени 1930.
Умрли 2021.
Руски књижевници
Афористичари
Аркадиј Давидович ( право име , јуна— фебруарбио је руски писац и афористичар . Аутор је више од000 објављених афоризама . Сматра се једним од најбољих руских и европских афористичара . Биографија Аркадиј Давидович рођен је у породици лекара , јеврејског порекла : отац Филип Абрамович био је венеролог , а мајка Раиса Соломоновна — дечји лекар . Године дипломирао је на Пољопривредном институту и радио је као предавач у школи за механичаре . У совјетско време Давидович је објављивао у сатиричном листу „ Крокодил “ под псеудонимима Јулије Цезар , Ернест Хемингвеј , Оноре де Балзак , А . Давид , франуски писац , а његови радови објављивани су у рубрици „ Хумор с разних меридијана “ . Давидовичеви афоризми укључени су у бројне антологије и зборнике афоризама . Сопственим средствима објавио је више од двадесет зборника самиздата . Аутор је великог броја филозофски интонираних , тематски разуђених , значењски вишеслојних и раскошним хумором прожетих афоризама . Тематска разуђеност афоризама Аркадија Давидовича је фасцинантна – нема теме којој није посветио пажњу . Но , само време призива – и интерне друштвене прилике и светска криза донели су превагу сатиричног афоризма . Последњих година Давидович је предњачио по броју афоризама руских аутора објављених у зборницима „ Антологија мудрости “ , „ Антологија мисли у афоризмима “ , „ Мудрост Русије “ , „ Нова књига афоризама “ , „ Велика књига афоризама “ , у којима је био раме уз раме са ауторима као што су Станислав Јежи Лец , Фридрих Ниче , Лав Толстој , Артур Шопенхауер и други мислиоци . Године Аркадиј Давидович , заједно са сликарком Валентином Золотих основао је у свом дому у Вороњежу јединствен у свету Музеј афористике . Године круг људи који поштују стваралаштво Аркадија Давидовича основали су фан-клуб . Овај клуб је уз интелектуалну и материјалну подршку , као и покровитељство „ Фонда Ховански “ започео образовно-просветни пројекат „ Афоризам као реч са Великим словом “ . Садржај овог пројекта је обука заинтересованих кроз ауторске афоризме . Године пројекат је почео да се реализује и у вороњешком органку Московског хуманитарно-економског института . Стваралаштво У мају године у вороњешком обласном Дому новинара одржана је презентација првог зборника афоризама « JE SUIS DAVIDOWITZ » из циклуса « Декалингви Давидовича » , укључујући преводе афоризама с руског на десет светских језика , који се налазе у четири језичке групе ( индоевропска , афроазијска , угро-финска и кавкаска ) , међу којима су српски , фарси , хинду , хебрејски , грчки , енглески , италијански , шпански , грузијски и мађарски . У октобру године објављен је зборник « Давидовичъ — любомудръ словѣнский » на свим најважнијим словенским језицима — белоруском , украјинском , пољском , словачком , кашупском , лужичкосрпском , чешком , словеначком , бугарском , македонском и српском . Превод на српски су урадили А. Драгић , М. Софранас и други . Овај Зборник је посвећен годишњици зборника „ Словенски весник “ , који је покренуо А. А . Ховански године , уочи првог Московског Словенског конгреса , одржаног године . У фебруару године Давидович је добио награду Удружења књижевника Србије „ Екселенција сатире “ , као најбољи страни сатиричар . У августу године у Србији је објављена Антологија савременог руског афоризма „ Велико у малом “ , коју је приредио и превео Александар Чотрић , у којој је , међузаступљених афористичара , Давидович аутор са највећим бројем афоризама . Октобра године Давидовичу је додељена награда Сатира феста„ Златни круг “ за афирмацију сатире у свету . Дела JE SUIS DAVIDOWITZ Давидовичъ — любомудръ словѣнский Референце Спољашње везе Давидович против Голијата ( „ Политика ” , април Рођени Умрли Руски књижевници Афористичари