Паула Прерадовић
Паула фон Прерадовић (Беч, 12. октобар 1887 — Беч, 25. мај 1951) била је аустријска књижевница српског порекла. Позната је као ауторка текста аустријске химне Земља планина, земља река.

Младост и школовање 
Паула је рођена у Бечу, али је своје детињство и младост у периоду од 1889. до 1901. године и од 1905. до 1913. године провела у Пули, у Аустроугарској. Њен отац је тамо служио у морнарици. Похађала је девојачко-грађанску школу, а са 14. година наставила је школовање на католичком интернату Санкт Пелтен (1901—1905). Године 1913. Паула је отишла у Минхен на једногодишњи курс Црвеног крста. Већ следеће године цела њена породица се преселила у Беч, а Паула је из Минхена отишла тамо и запослила се у војној болници као медицинска сестра.

Приватни живот, порекло и породица 
Паула фон Прерадовић је била аустријанка, српског порекла. Њен отац је био Душан Прерадовић, (познат и као Душан пл. Прерадовић, Душан вон Прерадовић). Према сачуваним изворима, старо порекло породице Прерадовић је српско и води из Старе Србије, одакле су се преселили у 17. веку. У време пресељења старешина задруге Прерадовића је био свештеник српске православне цркве. Један део породице Прерадовић добио је угарско племство и користио предикат де Прерадовић. У 18. веку неколико официра Прерадовић је са породицама прешло у Горњу крајину и из те гране породице је и Петар Прерадовић, чија је унука била Паула фон Прерадовић. На грбу Прерадовића налази се грифон који замахује сабљом и држи одсечену турску главу. Од Прерадовића, међу којима су и они из Грубишног поља, на списку убијених у логору Јасеновац, Независне државе Хрватске до сада је индентификовано 100 Прерадовића. Отац Пауле Прерадовић био је Душан Прерадовић, поморски офоцицир, док је њен деда био Петар Прерадовић, генерал-мајор, српски песник и словенофил. Паула је имала два брата и две сестре. Удала се 1916. године за аустријског писца и новинара Ернеста Молдена и имали су двоје деце — Фрица и Ота Молдена. Њен муж је постао главни уредник новина, а за време рата они су се придружили отпору против нацизма, због чега су затворени. Оба њихова сина постали су књижевници и такође се прикључили се отпору против нацизма. Млађи син Фриц је био дипломата и новинар. Као писац, објавио је доста дела, женио се 4 пута, а умро је у Триполију 2004. године. Старији син Ото Молден је такође био писац и написао је десетак књига. Умро је на Кипру 2002. године. Паула Прерадовић умрла је 25. маја 1951. године у Бечу.

Дела 
За живота је објавила неколико збирки поезије и проза, а нека од њих су:

 Песме Пауле пл. Прерадовић, Загреб 1910. године
 Лето на југу, збирка песама Минхен 1928. године
 Далматински сонети, збрика песама Берлин—Беч—Лајпциг 1933. године
 Паве и перо, роман 1946. године. 
 Колумбова крошња Сплит 1972. године
 Паула Прерадовић : -{Gesammelte Werke}- 
 Роман Kindheit am Meer

Ипак, Паула Прерадовић најпознатија је по томе што је написала аустријску химну Земља планина, земља река (). Написала ју је непосредно након Другог светског рата и победила у избору од 1.800 такмичења.

Види још 
 Петар Прерадовић
 Земља планина, земља река

Референце 

Рођени 1887.
Умрли 1951.
Бечлије
Аустријски књижевници
Жене у књижевности
Срби у Бечу
Српске књижевнице
Сахрањени на Средишњем бечком гробљу
Паула фон Прерадовић ( Беч , октобар— Беч , мајбила је аустријска књижевница српског порекла . Позната је као ауторка текста аустријске химне Земља планина , земља река . Младост и школовање Паула је рођена у Бечу , али је своје детињство и младост у периоду од до године и од до године провела у Пули , у Аустроугарској . Њен отац је тамо служио у морнарици . Похађала је девојачко-грађанску школу , а са година наставила је школовање на католичком интернату Санкт Пелтен1905 ) . Године Паула је отишла у Минхен на једногодишњи курс Црвеног крста . Већ следеће године цела њена породица се преселила у Беч , а Паула је из Минхена отишла тамо и запослила се у војној болници као медицинска сестра . Приватни живот , порекло и породица Паула фон Прерадовић је била аустријанка , српског порекла . Њен отац је био Душан Прерадовић , ( познат и као Душан пл . Прерадовић , Душан вон Прерадовић ) . Према сачуваним изворима , старо порекло породице Прерадовић је српско и води из Старе Србије , одакле су се преселили у веку . У време пресељења старешина задруге Прерадовића је био свештеник српске православне цркве . Један део породице Прерадовић добио је угарско племство и користио предикат де Прерадовић . У веку неколико официра Прерадовић је са породицама прешло у Горњу крајину и из те гране породице је и Петар Прерадовић , чија је унука била Паула фон Прерадовић . На грбу Прерадовића налази се грифон који замахује сабљом и држи одсечену турску главу . Од Прерадовића , међу којима су и они из Грубишног поља , на списку убијених у логору Јасеновац , Независне државе Хрватске до сада је индентификованоПрерадовића . Отац Пауле Прерадовић био је Душан Прерадовић , поморски офоцицир , док је њен деда био Петар Прерадовић , генерал-мајор , српски песник и словенофил . Паула је имала два брата и две сестре . Удала се године за аустријског писца и новинара Ернеста Молдена и имали су двоје деце — Фрица и Ота Молдена . Њен муж је постао главни уредник новина , а за време рата они су се придружили отпору против нацизма , због чега су затворени . Оба њихова сина постали су књижевници и такође се прикључили се отпору против нацизма . Млађи син Фриц је био дипломата и новинар . Као писац , објавио је доста дела , женио сепута , а умро је у Триполију године . Старији син Ото Молден је такође био писац и написао је десетак књига . Умро је на Кипру године . Паула Прерадовић умрла је маја године у Бечу . Дела За живота је објавила неколико збирки поезије и проза , а нека од њих су : Песме Пауле пл . Прерадовић , Загреб године Лето на југу , збирка песама Минхен године Далматински сонети , збрика песама Берлин—Беч—Лајпциг године Паве и перо , роман године . Колумбова крошња Сплит године Паула Прерадовић \ : -{ Gesammelte Werke }- Роман Kindheit am Meer Ипак , Паула Прерадовић најпознатија је по томе што је написала аустријску химну Земља планина , земља река ( ) . Написала ју је непосредно након Другог светског рата и победила у избору од800 такмичења . Види још Петар Прерадовић Земља планина , земља река Референце Рођени Умрли Бечлије Аустријски књижевници Жене у књижевности Срби у Бечу Српске књижевнице Сахрањени на Средишњем бечком гробљу