Инвазивне биљне врсте Србије
Инвазивне биљне врсте Србије су оне, углавном стране врсте, које на овом простору угрожавају биодиверзитет на генетском, специјском и екосистемском нивоу. У Србији данас има преко 100 врста биљака које су стекле инвазивни статус, а тај број тежи да се повећава како се повремено откривају нове придошлице. Праћењем инвазивних врста баве се заводи за заштиту природе, катедре биолошких наука и пољопривредни институти.

Проблематика инвазивности 
Проблем са инвазивношћу биљних врста у Србији је тај што се стране врсте које нападају ново подручје одмах почињу неконтролисано ширити. Ове инвазивне биљне врсте су натурализоване биљне врсте које производе репродуктивно потомство, често у веома великом броју и на значајној удаљености од родитељских биљака. Оне поседују потенцијал да се прошире преко великих површина малог и/или ширег простора Балканског полуострва.

Упркос наведеног, постоји јавна полемика у односу на инвазивни статус појединих врста, пошто на проблематику другачије гледају различите примењене науке (нпр. хортикултура) и тај статус другачије виде разне заинтересоване стране (нпр. пчелари). Рецимо, неке у заштити природе омражене алохтоне врсте дрвећа које се у природи тешко искорењују (на пример кисело дрво и багрем) трпе се, па и саде у градским парковима и дрворедима.

Багрем и свиленица као примери полемичног случаја 

Багрем, који је 1601. године унет из Северне Америке као украсно дрво, данас се у Европи толико аклиматизовао, да многи и не знају да није домаћа врста. Аргументација и говор о његовој инвазивности новијег је порекла, исто као што су и наука о човековој средини и екологији релативно нове области. Другачије размишља о багрему биолог, а другачије пчелар или техничар пејзажне архитектуре. Пчелари аргументују о користи багрема као медоносне биљке. У Мађарској су рецимо 2014. багрем и његов мед проглашени дрветом и продуктом од националног значаја (хунгарикум), у исто време када багрем има статус инвазивне биљке у свим чланицама Европске уније. Међутим, нико се не би сетио да аргументује у корист отровне биљке свиленица која је као и бaгрем дошла из Америке и у скорије време постала неискорењива пошаст. Поред чињенице да њени – иначе атрактивни и миришљави – цветови дају одличан мед, исти убијају један број пчела (подједнако домаће као и корисне пољске бумбаре), као и многе дневне лептире који се заглаве у лепљиве полинаријуме сложене крунице ().

Што се багрема тиче, шумари опет имају свој аргумент да је злата вредан у везивању покретних пескова (види: ерозија). Постоји обимна шумарска литература о багрему, од пошумљавања Делиблатске пешчаре у 19. веку па наовамо. С друге стране, багрем је такође отровна биљка. За човека су опасни фитотоксини фазин и робин који се налазе у кори и семену (једино је цвет јестив), а за биљке састојци алеопатског карактера који настају разлагањем листова у стељи, спречавајући раст зељастог биља. То је један од разлога зашто је приземна вегетација багремове шуме тако пуста, а и због тога што багрем као и све махунарке на корену има бактерије које врше синтезу азота из ваздуха (азотофиксација), а такву средину трпе само малобројне нитрофилне биљке, као коприва, руса и зова. Багрем се на стаништима која му одговарају толико агресивно шири, да је пример инвазивне биљке која је инвазивна чак и у својој прапостојбини.

Подела врста према инвазивности 
Инвазивне врсте
Врсте које су означене као „јако инвазивне“ спадају у најизраженије представнике инвазивне флоре у Србији. То су „агресивни“ инвазивни представници који освајају природна и полуприродна станишта без директне помоћи људског деловања, репродукују се спонтано и опстају у стабилним
популацијама. Посматрано на регионалном нивоу, ове врсте такође спадају у јасно препознате инвазивне врсте и у суседним земљама (Црна Гора, Македонија, Босна и Херцеговина, Хрватска), али и шире у Европи.
Спорадично инвазивне врсте
Ове врсте су у односу на претходну групу забележене на знатно мањем броју природних и полуприродних станишта у Србији, односно локализоване су на мања подручја или регионе (Војводина, западна Србија) или само одређене локалитете и типове станишта (поред одређених река, у неким шумама и сл.). Типична станишта таквих врста у Србији су антропогено настале и одржаване површине, одакле се повремено субспонтано шире.    
Потенцијално инвазивне врсте
Ове врсте су углавном представници рудералне флоре, односно везане су за станишта са јасно израженим антропогеним утицајем. Ове врсте свој инвазивни потенцијал остварују на многим антропогено створеним  на природним и полуприродни мстаништима Србије. Међутим, узимајући у обзир да су ове врсте већ исказале своју инвазивност у појединим суседним земљама у региону и шире, могле би неке од њих ускоро постати инвазивне и у Србији и стога се препоручује њихово праћење.

Инвазивна флора Србије 
Сагледавајући проблематику инвазивних биљних врста Србије са становишта заштите природе и узимајући у обзир све тренутно расположиве податке, сачињен је списак инвазивне флоре Србије, према препознатљивости биљних таксона који су потврђени као инвазивни у различитим природним и полуприродним стаништима Србије.

Са листе су искључени они таксони који се искључиво срећу на површинама које су под снажним и сталним антропогеним утицајем - рудерална станишта, урбанизоване средине, путна инфраструктура, расадници, паркови и дрвореди, плантаже, грађевине, гробља, камени и бетонски канали и слично. У списку уз сваки таксон наведан је и процењен степен инвазивности (јако инвазивна, спорадично инвазивна, потенцијално инвазивна).

Наведена листа настала је као производ тренутно расположивих теренских података и сазнања из литературе. Зато се у наредном периоду очекује да ће она будућим активностима, пре свега научно-
стручне јавности, али и других заинтересованих страна бити употпуњена и прецизније дефинисана правим карактеристикама инвазивности инвазивних таксона.
 Списак инвазивне флоре Србије:

Напомене

Види још 
 Инвазивне врсте
 Инвазивни процес
 Животна средина

Извори

Литература 
 Diklić, N. (1984): Ţivotne forme biljnih vrsta i biološki spektar flore SR Srbije. U: Sarić, M. (urednik), Vegetacija SR Srbije. I: 291-316, Srpska akademija nauka i umetnosti, Beograd.
 Lazarević, P., Stojanović, V., Jelić, I., Perić, R., Krsteski, B., Ajtić, R., Sekulić, N., Branković. S., Sekulić, G., Bjedov, V. (2012): Preliminarni spisak invazivnih vrsta u Republici Srbiji sa opštim merama kontrole i suzbijanja kao potpora budućim zakonskim aktima. - Zaštita prirode 62 (1): 5-31.
 Vrbničanin, S., Karadţić, B., Dajić-Stevanović, Z. (2004): Adventivne i invazivne korovske vrste na području Srbije. Acta Herbologica, 13 (1): 1-12.
  Grbić, M., Djukić, M., Skočajić, D., & Djunisijević-Bojović, D. (2007): Role of invasive plant species in landscapes of Serbia. 18th International Annual ECLAS Conference „Landscape Assesment – From Theory to Practice: Applications in Planning and Design“ Proceedings, Belgrade: 219-28
  Grbić, M., Djukić, M., Skočajić, D., & Djunisijvić-Bojović, D., & Lakićević, M. (2008): Invasive plant species in urban landscapes. III International symposium of ecologists of the Republic of Montenegro. Book of abstracts, Bijela, Herceg Novi: 152
  Lakićević, M., Djukić, M., Djunisijvić-Bojović, D., Skočajić, D., & Grbić, M. (2008):  Salinity tolerance and invasion success of Amorpha fruticosa L. - significance for biodiversity conservation. III International symposium of ecologists of the Republic of Montenegro. Book of abstracts, Bijela, Herceg Novi: 153
  Djukic, M., Grbic, M., Djunisijvic-Bojovic, D., Skocajic, D., & Lakicevic, M. (2008): Drought tolerance of invasive trees. III International symposium of ecologists of the Republic of Montenegro. Book of abstracts, Bijela, Herceg Novi: 153
 Михаило Грбић (уредник) (2010): ИНВАЗИВНЕ БИЉКЕ У БИОТОПИМА БЕОГРАДА. Студија у оквиру пројекта 21024 технолошког развоја: Екологија, мониторинг и технолошки поступци за контролу инвазивних биљака у биотопима Београда финансираног од Министарства за науку и технолошки развој. Универзитет у Београду, Шумарски факултет, Одсек за пејзажну архитектуру и хортикултуру
  Grbić, M., Skočajić, D., Obratov - Petković, D.,  Bjedov, I., Đukić, M.,  & Đunisijević - Bojović  D. (2010): Presowing treatments to breaking seed dormancy of small-winged wingnut (Pterocarya stenoptera C. DC.) as an indicator of potential invasiveness. First Serbian Forestry Congress -Future With Forests-, Congress Abstracts: 241
  Djukić, M., Djunisijević - Bojović, D., Obratov – Petković, D., Grbić, M., Bjedov, I., Skočajić, D., & Milojević, M. (2011): Stomata properties of the invasive plant Reynoutria japonica Houtt. in the area of Topcider river sides. Congress Proceedings "First Serbian Forestry Congress- Future with Forests, Belgrade, Serbia: 1251-1258. ISBN: 978-86-7299-071-3
  Grbić, M., Skočajić D., Đukić, M., Đjunisijević-Bojović D. (2012): Seed dormancy nature of Poncirus trifoliata (L.) Raf. and other characteristics important for possible  invasiveness, Proceedings of International Scientific Conference “Forests in Future - Sustainable Use, Risks and Challengels”. International Scientific Conference “Forests in Future - Sustainable Use, Risks and Challengels”, 4th-5th October 2012, Belgrade, Republic of Serbia: 397-405. COBISS.SR-ID. 195909644. 
  Obratov-Petković, D., Bjedov, I., Jurišić, B., Đukić, M., Đunisijević-Bojović, D., Skočajić, D., & Grbić, M. (2013): Influence of some environmental factors on the distribution of the invasive species Aster lanceolatus Willd. in various Serbian habitats. Fresenius Environmental Bulletin. Volume 22 – No 6: 1677-1688
  Djukic, M. Djunisijevic Bojovic, D., Grbic, M., Skocajic, D., Markovic, M. (2014): Some Eco-Physiological Properties of Invasive Plant Japanese Knotweed. PLANT BIOLOGY EUROPE, FESPB/EPSO 2014 , Congress, Abstract Book, 22nd - 26th June 2014, Dublin, Ireland,  Abstract Book: 372
 Đukić M., Đunisijević-Bojović D., Grbić M., Skočajić D., Samuilov S., Marković M., Raković J. (2015): Pb, Cd and Zn stress influence seed germination and seedling growth of invasive woody plants. 2nd International Conference on Plant Biology, 21st Syposium of the Serbian Plant Physiology Society; Cost Action FA1106 Qualityfruit Workshop; Petnica, 17-20 June, 2015; p. 161
  Tomicevic-Dubljevic, J., Zivojinovic, I., Skocajic, D., Grbic, M. (2016): Climate changes and invasive plant species: raising the awareness of the public towards alien invasive plant species in the City of Belgrade. Fresenius Environmental Bulletin, Volume 25 – No. 11/2016, pages 4680-4684; ISSN 1018-4619, http://www.prt-parlar.de/download_feb_2016/, izdavač  PSP and PRT, Vimy Str. 1e, 85354 Freising, Germany
 Djukić, M., Grbić, M., Djunisijević Bojović, D., Marković, M., Skočajić, D. (2016): Invasive plants and biodiversity protection of mountain areas. International Conference: Sustainable Development of Mountain Areas - Experiences, Challenges and Perspectives, Žabljak, Crna Gora, 14.-16. 09. 2016. Book of Abstracts, Urednici: Marković, Milan; Lazarević, Jelena; Čurović, Milić. - izdavač: Podgorica: Biotehnički fakultet, Podgorica , 2016. strana 44 (ISBN: 978-9940-606-08-4)
  Грбић, М., Скочајић, Д. (2017): Клијање семена алохтоних дрвенастих врста: дормантност, предсетвени третмани и ефекти еколошких фактора на њихов инвазивни потенцијал. Поглавље монографије: Украсне и инвазивне биљке у условима климатских промена – утицаји и адаптације.

Спољашње везе 
 Invazivne biljne vrste u Srbiji predstavljene na 7. Balkanskom botaničkom kongresu 14.9.2018.
Екологија
Ботаника
Инвазивне биљне врсте Србије су оне , углавном стране врсте , које на овом простору угрожавају биодиверзитет на генетском , специјском и екосистемском нивоу . У Србији данас има прековрста биљака које су стекле инвазивни статус , а тај број тежи да се повећава како се повремено откривају нове придошлице . Праћењем инвазивних врста баве се заводи за заштиту природе , катедре биолошких наука и пољопривредни институти . Проблематика инвазивности Проблем са инвазивношћу биљних врста у Србији је тај што се стране врсте које нападају ново подручје одмах почињу неконтролисано ширити . Ове инвазивне биљне врсте су натурализоване биљне врсте које производе репродуктивно потомство , често у веома великом броју и на значајној удаљености од родитељских биљака . Оне поседују потенцијал да се прошире преко великих површина малог и / или ширег простора Балканског полуострва . Упркос наведеног , постоји јавна полемика у односу на инвазивни статус појединих врста , пошто на проблематику другачије гледају различите примењене науке ( нпр. хортикултура ) и тај статус другачије виде разне заинтересоване стране ( нпр. пчелари ) . Рецимо , неке у заштити природе омражене алохтоне врсте дрвећа које се у природи тешко искорењују ( на пример кисело дрво и багрем ) трпе се , па и саде у градским парковима и дрворедима . Багрем и свиленица као примери полемичног случаја Багрем , који је године унет из Северне Америке као украсно дрво , данас се у Европи толико аклиматизовао , да многи и не знају да није домаћа врста . Аргументација и говор о његовој инвазивности новијег је порекла , исто као што су и наука о човековој средини и екологији релативно нове области . Другачије размишља о багрему биолог , а другачије пчелар или техничар пејзажне архитектуре . Пчелари аргументују о користи багрема као медоносне биљке . У Мађарској су рецимо багрем и његов мед проглашени дрветом и продуктом од националног значаја ( хунгарикум ) , у исто време када багрем има статус инвазивне биљке у свим чланицама Европске уније . Међутим , нико се не би сетио да аргументује у корист отровне биљке свиленица која је као и бaгрем дошла из Америке и у скорије време постала неискорењива пошаст . Поред чињенице да њени – иначе атрактивни и миришљави – цветови дају одличан мед , исти убијају један број пчела ( подједнако домаће као и корисне пољске бумбаре ) , као и многе дневне лептире који се заглаве у лепљиве полинаријуме сложене крунице ( ) . Што се багрема тиче , шумари опет имају свој аргумент да је злата вредан у везивању покретних пескова ( види : ерозија ) . Постоји обимна шумарска литература о багрему , од пошумљавања Делиблатске пешчаре у веку па наовамо . С друге стране , багрем је такође отровна биљка . За човека су опасни фитотоксини фазин и робин који се налазе у кори и семену ( једино је цвет јестив ) , а за биљке састојци алеопатског карактера који настају разлагањем листова у стељи , спречавајући раст зељастог биља . То је један од разлога зашто је приземна вегетација багремове шуме тако пуста , а и због тога што багрем као и све махунарке на корену има бактерије које врше синтезу азота из ваздуха ( азотофиксација ) , а такву средину трпе само малобројне нитрофилне биљке , као коприва , руса и зова . Багрем се на стаништима која му одговарају толико агресивно шири , да је пример инвазивне биљке која је инвазивна чак и у својој прапостојбини . Подела врста према инвазивности Инвазивне врсте Врсте које су означене као „ јако инвазивне “ спадају у најизраженије представнике инвазивне флоре у Србији . То су „ агресивни “ инвазивни представници који освајају природна и полуприродна станишта без директне помоћи људског деловања , репродукују се спонтано и опстају у стабилним популацијама . Посматрано на регионалном нивоу , ове врсте такође спадају у јасно препознате инвазивне врсте и у суседним земљама ( Црна Гора , Македонија , Босна и Херцеговина , Хрватска ) , али и шире у Европи . Спорадично инвазивне врсте Ове врсте су у односу на претходну групу забележене на знатно мањем броју природних и полуприродних станишта у Србији , односно локализоване су на мања подручја или регионе ( Војводина , западна Србија ) или само одређене локалитете и типове станишта ( поред одређених река , у неким шумама и сл . ) . Типична станишта таквих врста у Србији су антропогено настале и одржаване површине , одакле се повремено субспонтано шире . Потенцијално инвазивне врсте Ове врсте су углавном представници рудералне флоре , односно везане су за станишта са јасно израженим антропогеним утицајем . Ове врсте свој инвазивни потенцијал остварују на многим антропогено створеним на природним и полуприродни мстаништима Србије . Међутим , узимајући у обзир да су ове врсте већ исказале своју инвазивност у појединим суседним земљама у региону и шире , могле би неке од њих ускоро постати инвазивне и у Србији и стога се препоручује њихово праћење . Инвазивна флора Србије Сагледавајући проблематику инвазивних биљних врста Србије са становишта заштите природе и узимајући у обзир све тренутно расположиве податке , сачињен је списак инвазивне флоре Србије , према препознатљивости биљних таксона који су потврђени као инвазивни у различитим природним и полуприродним стаништима Србије . Са листе су искључени они таксони који се искључиво срећу на површинама које су под снажним и сталним антропогеним утицајем - рудерална станишта , урбанизоване средине , путна инфраструктура , расадници , паркови и дрвореди , плантаже , грађевине , гробља , камени и бетонски канали и слично . У списку уз сваки таксон наведан је и процењен степен инвазивности ( јако инвазивна , спорадично инвазивна , потенцијално инвазивна ) . Наведена листа настала је као производ тренутно расположивих теренских података и сазнања из литературе . Зато се у наредном периоду очекује да ће она будућим активностима , пре свега научно- стручне јавности , али и других заинтересованих страна бити употпуњена и прецизније дефинисана правим карактеристикама инвазивности инвазивних таксона . Списак инвазивне флоре Србије : Напомене Види још Инвазивне врсте Инвазивни процес Животна средина Извори Литература Diklić , N . Ţivotne forme biljnih vrsta i biološki spektar flore SR Srbije . U : Sarić , M. ( urednik ) , Vegetacija SR Srbije . I : Srpska akademija nauka i umetnosti , Beograd . Lazarević , P . , Stojanović , V . , Jelić , I . , Perić , R . , Krsteski , B . , Ajtić , R . , Sekulić , N . , Branković . S . , Sekulić , G . , Bjedov , V . Preliminarni spisak invazivnih vrsta u Republici Srbiji sa opštim merama kontrole i suzbijanja kao potpora budućim zakonskim aktima. - Zaštita prirode( 1 ) : Vrbničanin , S . , Karadţić , B . , Dajić-Stevanović , Z . Adventivne i invazivne korovske vrste na području Srbije . Acta Herbologica ,( 1 ) : Grbić , M . , Djukić , M . , Skočajić , D . , & Djunisijević-Bojović , D . Role of invasive plant species in landscapes of Serbia.h International Annual ECLAS Conference „ Landscape Assesment – From Theory to Practice : Applications in Planning and Design “ Proceedings , Belgrade : Grbić , M . , Djukić , M . , Skočajić , D . , & Djunisijvić-Bojović , D . , & Lakićević , M . Invasive plant species in urban landscapes . III International symposium of ecologists of the Republic of Montenegro . Book of abstracts , Bijela , Herceg Novi : Lakićević , M . , Djukić , M . , Djunisijvić-Bojović , D . , Skočajić , D . , & Grbić , M . Salinity tolerance and invasion success of Amorpha fruticosa L. - significance for biodiversity conservation . III International symposium of ecologists of the Republic of Montenegro . Book of abstracts , Bijela , Herceg Novi : Djukic , M . , Grbic , M . , Djunisijvic-Bojovic , D . , Skocajic , D . , & Lakicevic , M . Drought tolerance of invasive trees . III International symposium of ecologists of the Republic of Montenegro . Book of abstracts , Bijela , Herceg Novi : Михаило Грбић ( уредник ) ИНВАЗИВНЕ БИЉКЕ У БИОТОПИМА БЕОГРАДА . Студија у оквиру пројектатехнолошког развоја : Екологија , мониторинг и технолошки поступци за контролу инвазивних биљака у биотопима Београда финансираног од Министарства за науку и технолошки развој . Универзитет у Београду , Шумарски факултет , Одсек за пејзажну архитектуру и хортикултуру Grbić , M . , Skočajić , D . , Obratov - Petković , D . , Bjedov , I . , Đukić , M . , & Đunisijević - Bojović D . Presowing treatments to breaking seed dormancy of small-winged wingnut ( Pterocarya stenoptera C . DC . ) as an indicator of potential invasiveness . First Serbian Forestry Congress -Future With Forests- , Congress Abstracts : Djukić , M . , Djunisijević - Bojović , D . , Obratov – Petković , D . , Grbić , M . , Bjedov , I . , Skočajić , D . , & Milojević , M . Stomata properties of the invasive plant Reynoutria japonica Houtt. in the area of Topcider river sides . Congress Proceedings " First Serbian Forestry Congress- Future with Forests , Belgrade , Serbia : ISBN:7299-071-3 Grbić , M . , Skočajić D . , Đukić , M . , Đjunisijević-Bojović D . Seed dormancy nature of Poncirus trifoliata ( L . ) Raf. and other characteristics important for possible invasiveness , Proceedings of International Scientific Conference “ Forests in Future - Sustainable Use , Risks and Challengels ” . International Scientific Conference “ Forests in Future - Sustainable Use , Risks and Challengels ” ,h-5th October Belgrade , Republic of Serbia : COBISS.SR -ID . Obratov-Petković , D . , Bjedov , I . , Jurišić , B . , Đukić , M . , Đunisijević-Bojović , D . , Skočajić , D . , & Grbić , M . Influence of some environmental factors on the distribution of the invasive species Aster lanceolatus Willd. in various Serbian habitats . Fresenius Environmental Bulletin . Volume– No Djukic , M . Djunisijevic Bojovic , D . , Grbic , M . , Skocajic , D . , Markovic , M . Some Eco-Physiological Properties of Invasive Plant Japanese Knotweed . PLANT BIOLOGY EUROPE , FESPB / EPSO , Congress , Abstract Book ,d -h June Dublin , Ireland , Abstract Book : Đukić M . , Đunisijević-Bojović D . , Grbić M . , Skočajić D . , Samuilov S . , Marković M . , Raković J . Pb , Cd and Zn stress influence seed germination and seedling growth of invasive woody plants.d International Conference on Plant Biology ,t Syposium of the Serbian Plant Physiology Society ; Cost Action FA1106 Qualityfruit Workshop ; Petnica , June , p . Tomicevic-Dubljevic , J . , Zivojinovic , I . , Skocajic , D . , Grbic , M . Climate changes and invasive plant species : raising the awareness of the public towards alien invasive plant species in the City of Belgrade . Fresenius Environmental Bulletin , Volume– No.2016 , pages ISSN http://www.prt-parlar.de/download_feb_2016/ , izdavač PSP and PRT , Vimy Str .,Freising , Germany Djukić , M . , Grbić , M . , Djunisijević Bojović , D . , Marković , M . , Skočajić , D . Invasive plants and biodiversity protection of mountain areas . International Conference : Sustainable Development of Mountain Areas - Experiences , Challenges and Perspectives , Žabljak , Crna Gora,-16. Book of Abstracts , Urednici : Marković , Milan ; Lazarević , Jelena ; Čurović , Milić . - izdavač : Podgorica : Biotehnički fakultet , Podgorica , strana( ISBN:606-08-4 ) Грбић , М . , Скочајић , Д . Клијање семена алохтоних дрвенастих врста : дормантност , предсетвени третмани и ефекти еколошких фактора на њихов инвазивни потенцијал . Поглавље монографије : Украсне и инвазивне биљке у условима климатских промена – утицаји и адаптације . Спољашње везе Invazivne biljne vrste u Srbiji predstavljene na Balkanskom botaničkom kongresu9.2018. Екологија Ботаника