Сага (књижевност)
Сага (старонордијски -{saga}- — „нешто речено, испричано”) је израз који у најширем смислу означава приповетку или спомен на неки догађај сачуван усменим предањем. У ужем смислу се под тиме подразумевају приче које описују древну скандинавску или германску прошлост, односно све приче традиционалне нордијске књижевности, чији аутор није познат. Оне могу имати различит облик, садржај и тему па се тако нпр. знају разликовати једноствна фолксага (народна сага) и дјурсага (сага о животињама), односно нешто развијенији облик хјалтесага (сага о херојима) које имају епски карактер. Саге су по правилу написане у прози, понекад могу имати делове у стиховима.

Етимологија 

Назив сага потиче од исландске речи saga 'прича, историја', од глагола segja 'причати'.

Групе сага 

Традиционално се дијеле у пет група.
 саге о краљевима, које описују владавину првих норвешких краљева
 саге о Исланђанима, које описују живот и пустоловине нордијских досељеника на Исланду у 10. и 11. веку
 савремене саге, које су о животу исландских бискупа у 12. и 13. веку писали њихови савременици (Стурлунга сага)
 легендарне или саге о старим временима (форналдарсага), које описује најдревнију прошлост, и представљају главни извор нордијске митологије
 витешке саге, које представљају превод француских chansons de geste.

Израз сага се касније почео користити и ван контекста нордијске књижевности, односно за вишедјелна, сложена дјела фикције која својим садржајем имају епски карактер (нпр. сага Звездани ратови, Сумрак сага и сл.)

Рефренце 

Књижевност
Сага ( старонордијски -{ saga }- — „ нешто речено , испричано ” ) је израз који у најширем смислу означава приповетку или спомен на неки догађај сачуван усменим предањем . У ужем смислу се под тиме подразумевају приче које описују древну скандинавску или германску прошлост , односно све приче традиционалне нордијске књижевности , чији аутор није познат . Оне могу имати различит облик , садржај и тему па се тако нпр. знају разликовати једноствна фолксага ( народна сага ) и дјурсага ( сага о животињама ) , односно нешто развијенији облик хјалтесага ( сага о херојима ) које имају епски карактер . Саге су по правилу написане у прози , понекад могу имати делове у стиховима . Етимологија Назив сага потиче од исландске речи saga ' прича , историја ' , од глагола segja ' причати ' . Групе сага Традиционално се дијеле у пет група. саге о краљевима , које описују владавину првих норвешких краљева саге о Исланђанима , које описују живот и пустоловине нордијских досељеника на Исланду у и веку савремене саге , које су о животу исландских бискупа у и веку писали њихови савременици ( Стурлунга сага ) легендарне или саге о старим временима ( форналдарсага ) , које описује најдревнију прошлост , и представљају главни извор нордијске митологије витешке саге , које представљају превод француских chansons de geste . Израз сага се касније почео користити и ван контекста нордијске књижевности , односно за вишедјелна , сложена дјела фикције која својим садржајем имају епски карактер ( нпр. сага Звездани ратови , Сумрак сага и сл . ) Рефренце Књижевност