Август III од Пољске
Август III, такође познат и као Август Фридрих, Август III Ветин (17. октобар 1696 — 5. октобар 1763) је био пољски краљ (1733–1763) и изборни кнез Саксоније (као Фридрих Август II) у периоду немира у Пољској.

Биографија 
Рођен је у Дрездену 17. октобра 1696. године. Био је једини легитимни син Августа II Јаког, изборника Саксоније и пољског краља. Припадао је династији Ветин. Пратио је очев пример и приступио је римокатоличкој цркви 1712. године. Године 1719. оженио је Марију Жозефину, ћерку светоримског цара Јозефа. Након очеве смрти (1733), постао је изборник Саксоније. За пољску круну се морао борити у Рату за пољско наслеђе против Станислава Лешћинског. Обезбедио је подршку светоримског цара Карла VI прихватајући прагматичну санкцију из 1713. године, дизајнирану да очува интегритет Хабзбуршке монархије. Стекао је и подршку руске царице Ане, прихватајући права Русије на Курландију. Изабран је за пољског краља 5. октобра 1733. године. Станислав је морао отићи у прогонство. Крунисан је у Кракову 17. јануара 1734. године, а у Варшави је признат јуна 1736. године. Узео је учешћа у Рату за аустријско наслеђе, стајући против Пруске (1742). Учествовао је и у Седмогодишњем рату, поново против Пруске (1756). Последње године његове владавине обележене су великим утицајем породица Чарторијски и Поњатовски, као и интервенцијом руске царице Катарине Велике у унутрашња питања Пољске. Његова владавина продубила је анархију у Пољској и повећала њену зависност од суседних држава. Умро је у Дрездрену 5. октобра 1763. године.

Потомство 
У Дрездену 20. августа 1719. године оженио је Марију Јозефу од Аустрије, најстарију ћерку Јозефа I. Имали су петнаесторо деце:
 Фридрих Август Франц Ксавијер (18. новембар 1720—22. јануара 1721)
 Јозеф Август Вилхелм Фридрих Франц Ксавијер Јохан Непомук (24. октобар 1721—14. март 1728)
 Фридрих Кристијан од Саксоније (5. септембар 1722—17. децембар 1763), наследио оца на престолу Саксоније.
 Ћерка (умрла на рођењу, 23. јун 1723)
 Марија Амалија Саксонска (24. новембар 1724—27. септембар 1760), удата за Карла III Шпанског (1738).
 Марија Маргарета Саксонска (13. септембар 1727—1. фебруар 1734)
 Марија Ана Софија Саксонска (29. август 1728—17. фебруар 1797), удата за Максимилијана III Јозефа Баварског (1747).
 Франц Ксавијер Саксонски (25. август 1730—21. јун 1806), регент Саксоније (1763-1768).
 Марија Јозефа Саксонска (4. новембар 1731—13. март 1767), удата за дофена Луја Француског, сина Луја XV (1747).
 Карл Кристијан Јозеф Саксонски (13. јул 1733—16. јун 1796), војвода Курландије и Земгале (1758-1763).
 Марија Кристина Ана Терезија Саломеја Еулалија Франциска Ксавијера (12. фебруар 1735 - 19. новембар 1782)
 Марија Елизабета Саксонска (9. фебруар 1736—24. децембар 1818), умрла неудата.
 Алберт Казимир Август Саксонски (11. јул 1738—10. фебруар 1822), војвода Тежена и гувернер Аустријске Низоземске (1781-1793).
 Клеменс Венцеслав Саксонски (28. септембар 1739—27. јул 1812), надбискуп Тријера.
 Марија Кунигунда Саксонска (10. новембар 1740—8. април 1826), принцеза Торна и Есена. Удата за Луја Филипа II Орлеанског, познатијег као Филип Егалите.

Породично стабло

Извори 
 Енциклопедија Британика

Рођени 1696.
Умрли 1763.
Династија Ветин
Кнежеви Саксоније
Краљеви Пољске
Велики кнежеви Литваније
Личности Рата за аустријско наслеђе
Личности Седмогодишњег рата
Август III , такође познат и као Август Фридрих , Август III Ветин октобар— октобарје био пољски краљ1763 ) и изборни кнез Саксоније ( као Фридрих Август II ) у периоду немира у Пољској . Биографија Рођен је у Дрездену октобра године . Био је једини легитимни син Августа II Јаког , изборника Саксоније и пољског краља . Припадао је династији Ветин . Пратио је очев пример и приступио је римокатоличкој цркви године . Године оженио је Марију Жозефину , ћерку светоримског цара Јозефа . Након очеве смрти постао је изборник Саксоније . За пољску круну се морао борити у Рату за пољско наслеђе против Станислава Лешћинског . Обезбедио је подршку светоримског цара Карла VI прихватајући прагматичну санкцију из године , дизајнирану да очува интегритет Хабзбуршке монархије . Стекао је и подршку руске царице Ане , прихватајући права Русије на Курландију . Изабран је за пољског краља октобра године . Станислав је морао отићи у прогонство . Крунисан је у Кракову јануара године , а у Варшави је признат јуна године . Узео је учешћа у Рату за аустријско наслеђе , стајући против Пруске Учествовао је и у Седмогодишњем рату , поново против Пруске Последње године његове владавине обележене су великим утицајем породица Чарторијски и Поњатовски , као и интервенцијом руске царице Катарине Велике у унутрашња питања Пољске . Његова владавина продубила је анархију у Пољској и повећала њену зависност од суседних држава . Умро је у Дрездрену октобра године . Потомство У Дрездену августа године оженио је Марију Јозефу од Аустрије , најстарију ћерку Јозефа I . Имали су петнаесторо деце : Фридрих Август Франц Ксавијер новембар22. јануара Јозеф Август Вилхелм Фридрих Франц Ксавијер Јохан Непомук октобар14. март Фридрих Кристијан од Саксоније септембар17. децембар наследио оца на престолу Саксоније . Ћерка ( умрла на рођењу , јун Марија Амалија Саксонска новембар27. септембар удата за Карла III Шпанског Марија Маргарета Саксонска септембар1. фебруар Марија Ана Софија Саксонска август17. фебруар удата за Максимилијана III Јозефа Баварског Франц Ксавијер Саксонски август21. јун регент Саксоније Марија Јозефа Саксонска новембар13. март удата за дофена Луја Француског , сина Луја XV Карл Кристијан Јозеф Саксонски јул16. јун војвода Курландије и Земгале Марија Кристина Ана Терезија Саломеја Еулалија Франциска Ксавијера фебруар- новембар Марија Елизабета Саксонска фебруар24. децембар умрла неудата . Алберт Казимир Август Саксонски јул10. фебруар војвода Тежена и гувернер Аустријске Низоземске Клеменс Венцеслав Саксонски септембар27. јул надбискуп Тријера . Марија Кунигунда Саксонска новембар8. април принцеза Торна и Есена . Удата за Луја Филипа II Орлеанског , познатијег као Филип Егалите . Породично стабло Извори Енциклопедија Британика Рођени Умрли Династија Ветин Кнежеви Саксоније Краљеви Пољске Велики кнежеви Литваније Личности Рата за аустријско наслеђе Личности Седмогодишњег рата