Блини
Блини (такође познати и као блинчики, блинци; ) врста је танке палачинке из Русије. Честе су у источној и средњој Европи. Постоји верзије са и без квасца.

Реч „блин” долази од старословенске речи „-{млинъ}-”.

Први словенски народи симболично су блине сматрали симболом Сунца, због округлог облика. Највише се припремају у дану пре почетка коризме, који се зове Масленица и слична је покладама. Оно што је крафна на Западу, то су блини на Истоку, пре почетка коризме на крају покладнога раздобља. Ова традиција је усвојена од стране Православне цркве, а спроводи се и данас. Блини се такође једу у спомен на недавно преминуле.

Традиционални руски блини праве се с тестом од квасца, које је остављено да нарасте и затим се разреди хладном или кипућом водом или млеком. Када се разреде кипућом водом, називају се „заварније блини”. Традиционално се блини пеку у пећници. Данас се чешће прже у тигању, као и палачинке.

Палачинке од теста без квасца (обично направљено од брашна, млека и јаја) такође су честе у Русији, где се зову „блинчики”. Све врсте брашна могу да се користе за израду блина: од пшеничног и хељдиног до зобеног и просог, иако је од пшенице најпопуларније.

Под називом „блинци” уживају популарност у САД од стране источноевропских и јеврејских досељеника, који их користе и у јеврејској кухињи. Иако нису део нити једног специфичног религијског обреда у јудаизму, блинци пуњени с надевом од сира, а затим пржени у уљу послужују се на јеврејске празнике попут Хануке и Шавоута.

Референце

Спољашње везе 

Посластице
Руска кухиња
Блини ( такође познати и као блинчики , блинци ; ) врста је танке палачинке из Русије . Честе су у источној и средњој Европи . Постоји верзије са и без квасца . Реч „ блин ” долази од старословенске речи „ -{ млинъ }- ” . Први словенски народи симболично су блине сматрали симболом Сунца , због округлог облика . Највише се припремају у дану пре почетка коризме , који се зове Масленица и слична је покладама . Оно што је крафна на Западу , то су блини на Истоку , пре почетка коризме на крају покладнога раздобља . Ова традиција је усвојена од стране Православне цркве , а спроводи се и данас . Блини се такође једу у спомен на недавно преминуле . Традиционални руски блини праве се с тестом од квасца , које је остављено да нарасте и затим се разреди хладном или кипућом водом или млеком . Када се разреде кипућом водом , називају се „ заварније блини ” . Традиционално се блини пеку у пећници . Данас се чешће прже у тигању , као и палачинке . Палачинке од теста без квасца ( обично направљено од брашна , млека и јаја ) такође су честе у Русији , где се зову „ блинчики ” . Све врсте брашна могу да се користе за израду блина : од пшеничног и хељдиног до зобеног и просог , иако је од пшенице најпопуларније . Под називом „ блинци ” уживају популарност у САД од стране источноевропских и јеврејских досељеника , који их користе и у јеврејској кухињи . Иако нису део нити једног специфичног религијског обреда у јудаизму , блинци пуњени с надевом од сира , а затим пржени у уљу послужују се на јеврејске празнике попут Хануке и Шавоута . Референце Спољашње везе Посластице Руска кухиња