Брод-болница Фердинандо Палашано
Брод-болница „Фердинандо Палашано“ (првобитног назва „Краљ Алберт”) био је један од укупно седам реквирираних путничких бродова, у саставу италијанске ратне морнарице који је у Првом светском рату, током 1915. и 1916. године учествовао у евакуацији српских рањеника и болесника након албанске голготе, са јадранске обале.

Историја брода болнице 

Брод-болница „Фердинандо Палашано“ до почетка Првог светског рата, првобитно је био немачки трансатлантски брод под називом „Краљ Алберт”, и сматрао се једним од највећих бродова немачке морнаричке империје. Призведен је 1899. године у бродоградилиштима у Шчећину, као путнички брод, и могао је да прими преко 2.000 путника. Како је био савремено оремљен и развијао велику брзину (за оно време), првенствено је коришћен за превоз путнике преко Атлантског океана.

Након избијања Великог рата, брод је, да би избегао заробљавање од стране британске морнарице, упловио је у Ђенову и ту је интерниран. Када је Италија ступила у рат 24. маја 1915. године, брод је реквириран за потребе италијанске ратне морнарице, и преименован у Брод-болницу под називом „Фердинандо Палашано“. Брод је име добио по славном напуљском доктору Фердинанду Пааласиану (1815–1891), који је био први заговорник идеје о неутралности лекара, медицинских сестара и рањеника, коју је касније преузео и осмислио Ђенове Хенри Дунант, оснивач организације Црвеног крста.

На броду је 1915. године, извршена опсежна адаптација у санитетску варијанту, тако да је након ње, поред 1.000 болесничких кревета располагао и са апотекама, лекарским амбулантама, операционим салама и за то време најмодернијом лекарском опремом и инструментима.

Одмах по завршеној трансформацији у санитетску варијанту, брод болница, послат је у Валону, а потом и Драч.

Улога брода „Фердинандо Палашано” у евакуацији српске војске и цивила 
Када су припреме за евакуацију српске војске из Албаније отпочеле 29. децембра 1915. године, првих дана јануара 1916. у ову евакуацију укључен је и брод „Краљ Алберт”. На том задатку он је одиграо велику улогу, јер је са својих хиљаду болничких лежајева, био највећи италијански брод болница на том делу Јадранског и Средоземног мора.

Током 1916. године брод је обавио укупно 46 мисија и превезао 37.314 рањених и болесних. По овим подацима био је други брод по броју превезених људи.

Судбина брода по завршетку Великог рата 
После ратног периода, 1919. године, брод је пребачен у састав државне железничке флоте, да би 1923. године био поново враћен у састав Краљевске морнарице Италије, овога пута под именом „Италија", са наменом да буде домаћин путујуће изложбе италијанске индустрије и занатства.

Занимљивости 
Једна од епизода о броду „Фердинандо Палашано” из периода евакуације српских војника из Албанских лука 1916. године:

У српским изворима пише и ово:

Галерија

Извори

Спољашњевезе 

Србија у Првом светском рату
Историја медицине
Српски санитет у Првом светском рату
Брод-болница „ Фердинандо Палашано “ ( првобитног назва „ Краљ Алберт ” ) био је један од укупно седам реквирираних путничких бродова , у саставу италијанске ратне морнарице који је у Првом светском рату , током и године учествовао у евакуацији српских рањеника и болесника након албанске голготе , са јадранске обале . Историја брода болнице Брод-болница „ Фердинандо Палашано “ до почетка Првог светског рата , првобитно је био немачки трансатлантски брод под називом „ Краљ Алберт ” , и сматрао се једним од највећих бродова немачке морнаричке империје . Призведен је године у бродоградилиштима у Шчећину , као путнички брод , и могао је да прими преко000 путника . Како је био савремено оремљен и развијао велику брзину ( за оно време ) , првенствено је коришћен за превоз путнике преко Атлантског океана . Након избијања Великог рата , брод је , да би избегао заробљавање од стране британске морнарице , упловио је у Ђенову и ту је интерниран . Када је Италија ступила у рат маја године , брод је реквириран за потребе италијанске ратне морнарице , и преименован у Брод-болницу под називом „ Фердинандо Палашано “ . Брод је име добио по славном напуљском доктору Фердинанду Пааласиану1891 ) , који је био први заговорник идеје о неутралности лекара , медицинских сестара и рањеника , коју је касније преузео и осмислио Ђенове Хенри Дунант , оснивач организације Црвеног крста . На броду је године , извршена опсежна адаптација у санитетску варијанту , тако да је након ње , поред000 болесничких кревета располагао и са апотекама , лекарским амбулантама , операционим салама и за то време најмодернијом лекарском опремом и инструментима . Одмах по завршеној трансформацији у санитетску варијанту , брод болница , послат је у Валону , а потом и Драч . Улога брода „ Фердинандо Палашано ” у евакуацији српске војске и цивила Када су припреме за евакуацију српске војске из Албаније отпочеле децембра године , првих дана јануара у ову евакуацију укључен је и брод „ Краљ Алберт ” . На том задатку он је одиграо велику улогу , јер је са својих хиљаду болничких лежајева , био највећи италијански брод болница на том делу Јадранског и Средоземног мора . Током године брод је обавио укупномисија и превезао314 рањених и болесних . По овим подацима био је други брод по броју превезених људи . Судбина брода по завршетку Великог рата После ратног периода , године , брод је пребачен у састав државне железничке флоте , да би године био поново враћен у састав Краљевске морнарице Италије , овога пута под именом „ Италија " , са наменом да буде домаћин путујуће изложбе италијанске индустрије и занатства . Занимљивости Једна од епизода о броду „ Фердинандо Палашано ” из периода евакуације српских војника из Албанских лука године : У српским изворима пише и ово : Галерија Извори Спољашњевезе Србија у Првом светском рату Историја медицине Српски санитет у Првом светском рату