Државе Њемачке
Савезна Република Њемачка је федерална парламентарна република која је сачињена од шеснаест држава (; држава чланица ()). С обзиром на то да је данашња Њемачка настала од неколико држава, она има федерални устав, а конститутивне државе су садржале одређени степен суверенитета. Са нагласком на географске услове, Берлин и Хамбург се сматрају градовима државама (), као што је Слободни ханзеатски град Бремен, кога у ствари чине градови Бремен и Бремерхафен. За осталих тринаест држава чланица се користи назив територијална држава ().

Савезна Републике Њемачка је 1949. године настала уједињењем западних држава (које су претходно биле под америчком, британском и француском управом) које су створене након Другог свјетског рата. У почетку, 1949. године, државе чланице СР Њемачке су биле: Баден, Баварска, Бремен, Хамбург, Хесен, Доња Саксонија, Сјеверна Рајна-Вестфалија, Рајна-Палатинат, Шлезвиг-Холштајн, Виртемберг-Баден (до 1952) и Виртемберг-Хоенцолерн (до 1952). Западни Берлин, који званични није био дио СР Њемачке, био је у великој мјери интегрисан и дефакто је сматран савезном државом.

Године 1952, након референдума, Баден, Виртемберг-Баден и Виртемберг-Хоенцолерн су спојени у Баден-Виртемберг. Године 1957. Протекторат Сар се придружио Њемачкој као Сарланд. Уједињењем Њемачке 1990. године, којим је Њемачка Демократска Република ушла у састав Савезне Републике Њемачке, довело је до обнављања источних савезни држава: Бранденбург, Мекленбург-Западна Померанија, Саксонија, Саксонија-Анхалт и Тирингија, као и до поновног спајања Западног и Источног Берлина у Берлин и његово успостављање као пуноправне и једнаке државе. Регионални референдум 1996. године на коме се изјашњавало о спајању Берлина са околним Бранденбургом у „Бранденбург-Берлин” није достигао неопходну већину гласова у Бранденбургу, док је већина Берлинаца гласала са спајање.

Федерализам је један од утемељених уставних принципа Њемачке. Према Уставу Њемачке, нека питања, као што су спољни послови и одбрана, искључиво су одговорност федерације (тј. федералног нивоа), док остала питања падају под заједничке надлежности држава чланица и федерације; државе чланице задржавају резидуални законодавни интегритет за сва друга подручја, укључујући „културу”, која у Њемачкој не подразумијева само питања као што су финансијска промоција умјетности и науке, него и већину облика образовања и обуке. Иако су спољни односи, укључујући међународно уговоре, прије свега одговорност федералног нивоа, конститутивне државе имају одређена ограничена овлашћења у овој области: у питањима која се непосредно утичу на њих, државе чланице своје интересе бране на федералном нивоу кроз Бундесрат (Савезни савјет; горњи дом Савезног парламента Њемачке) и у областима у којима имају законодавну власт имају ограничена овлашћења да закључе међународне уговоре „уз сагласност федералне владе”.

Државе чланице

Види још 
 Нове државе чланице Њемачке

Напомене

Референце 

 
Административна подела Немачке
Њ
Савезна Република Њемачка је федерална парламентарна република која је сачињена од шеснаест држава ( ; држава чланица ( ) ) . С обзиром на то да је данашња Њемачка настала од неколико држава , она има федерални устав , а конститутивне државе су садржале одређени степен суверенитета . Са нагласком на географске услове , Берлин и Хамбург се сматрају градовима државама ( ) , као што је Слободни ханзеатски град Бремен , кога у ствари чине градови Бремен и Бремерхафен . За осталих тринаест држава чланица се користи назив територијална држава ( ) . Савезна Републике Њемачка је године настала уједињењем западних држава ( које су претходно биле под америчком , британском и француском управом ) које су створене након Другог свјетског рата . У почетку , године , државе чланице СР Њемачке су биле : Баден , Баварска , Бремен , Хамбург , Хесен , Доња Саксонија , Сјеверна Рајна-Вестфалија , Рајна-Палатинат , Шлезвиг-Холштајн , Виртемберг-Баден ( дои Виртемберг-Хоенцолерн ( до Западни Берлин , који званични није био дио СР Њемачке , био је у великој мјери интегрисан и дефакто је сматран савезном државом . Године након референдума , Баден , Виртемберг-Баден и Виртемберг-Хоенцолерн су спојени у Баден-Виртемберг . Године Протекторат Сар се придружио Њемачкој као Сарланд . Уједињењем Њемачке године , којим је Њемачка Демократска Република ушла у састав Савезне Републике Њемачке , довело је до обнављања источних савезни држава : Бранденбург , Мекленбург-Западна Померанија , Саксонија , Саксонија-Анхалт и Тирингија , као и до поновног спајања Западног и Источног Берлина у Берлин и његово успостављање као пуноправне и једнаке државе . Регионални референдум године на коме се изјашњавало о спајању Берлина са околним Бранденбургом у „ Бранденбург-Берлин ” није достигао неопходну већину гласова у Бранденбургу , док је већина Берлинаца гласала са спајање . Федерализам је један од утемељених уставних принципа Њемачке . Према Уставу Њемачке , нека питања , као што су спољни послови и одбрана , искључиво су одговорност федерације ( тј. федералног нивоа ) , док остала питања падају под заједничке надлежности држава чланица и федерације ; државе чланице задржавају резидуални законодавни интегритет за сва друга подручја , укључујући „ културу ” , која у Њемачкој не подразумијева само питања као што су финансијска промоција умјетности и науке , него и већину облика образовања и обуке . Иако су спољни односи , укључујући међународно уговоре , прије свега одговорност федералног нивоа , конститутивне државе имају одређена ограничена овлашћења у овој области : у питањима која се непосредно утичу на њих , државе чланице своје интересе бране на федералном нивоу кроз Бундесрат ( Савезни савјет ; горњи дом Савезног парламента Њемачке ) и у областима у којима имају законодавну власт имају ограничена овлашћења да закључе међународне уговоре „ уз сагласност федералне владе ” . Државе чланице Види још Нове државе чланице Њемачке Напомене Референце Административна подела Немачке Њ