Архив САНУ у Сремским Карловцима
Архив САНУ у Сремским Карловцима први је модерно уређен архив у нововековној српској историји, у коме најстарије познате инвентарске јединице потичу још из 1719. године. У саставу Архива је и библиотека са преко 5.000 књига.
Смештен је у згради Богословије „Свети Арсеније”.

Историја 
Настанак Архива везује се за Велику сеобу Срба 1690. године, када је део српске јерархије и народа пренео нешто књига, повеља српских владара, и многобројног сакралног инвентара, синђелија, берата и других списа из балканских делова Османског царства у Хабзбуршку монархију. На ово културно благо надовазао се вишегодишњи рад и преписка коју су патријарх Арсеније III и његови наследници - у својству представника народно-црквене и школске аутономије, или као приватна лица - водили са световним, црквеним и војним установама или појединцима у Хабзбуршкој монархији, Србији, Русији и другим земљама. 

За време Другог светског рата Архив је био затворен од стране окупационе немачко-усташке власти, и делом оштећен. По сведочењу првог управника проф. Косте Петровића, 

На молбу Српске академије наука, Свети архијерејски синод СПЦ, 4. јула 1949, предао је „на чување и дефинитивно уређене архиве Митрополије и Конзисторије Сремскокарловачке”, ради њиховог коришћења у научне сврхе.

Након преузимања архивског материјала Академија је обезбедила средства, кадар и услове да се из из Беча врати 81 повеља. Истовремено са
необезбеђених места, Архив је прихватио списе Карловачког магистрата, Карловачке гимназије и друге. Од грађана Архив је добио извесан број списа, било путем поклона или откупа. У Хисторијском архиву у Задру Архив је микрофилмовао већи део списа Далматинске епархије. 
Тако је настала сједињена архивска грађа у карловачком Архиву САНУ, која хронолошки обухвата период од средине 16. до 70-их година 20. века. 

Међу списима су дела писаца разних занимања, на српском (и његовим старијим варијантама), немачком, латинском, рускословенском, мађарском,
румунском и још неким европским језицима. Садржајно су то молбе, жалбе, извештаји, меморандуми, записници, уговори, тестаменти, пописи становништва и слично. 

Грађа Архива још није потпуно сређена, а део ње се ставља у заштитне кутије, „лечи” од влаге и других оштећења.

Фондови 
На архивским полицама које се простиру на око 300 квадрата, засад је Архива у Сремским Карловцим сврстана у 42 фонда и 9 мањих збирки. За већину њих постоје изворни или накнадно рађени деловодни протоколи и регистри, регеста, картотека личности, сумарни пописи. 

Грађа појединих фондова је прворазредни извор за политичку, културну и привредну историју српског народа на подручју данашње Војводине, као и за српске сународнике у другим деловима некадашње Аустроугарске монархије, а посебно за цркве и верски живот; школе, образовање, књижевност, уметност; разноврсне односе Срба са више евро - азијских народа.

Центар за дигитализацију 
У седмој деценија трајања, Архив САНУ у Сремским Карловцима уз подршку САНУ и председника Владимира Костића, ресорног министарства, Покрајинске владе и СПЦ, отворио је Центар за дигитализацију. Према речима директор ове установе др Жарка Димић, датесредином 2020. године:

Библиографија 
Међу бројним истраживачима који су радили своје књиге, студије и чланке на основу грађе, архива или је објављивали по часописима и тематским зборницима су дела:
 Иларион и Димитрије Руварац,
 Радослав М. Грујић, 
 Мита Костић,
 Славко Гавриловић, 
 Никола Гавриловић.

Извори

Спољашње везе 
 Званични сајт Архива САНУ у Сремским Карловцима
 Архиви ван архивске мреже Србије
 Сведочанства о српском трајању: У години 70. рођендана, Архив САНУ у Сремским Карловцима посвећен дигитализацији („Вечерње новости”, 27. јул 2020)

Архиви ван архивске мреже Србије
САНУ
Грађевине у Сремским Карловцима
Култура у Сремским Карловцима
Архив САНУ у Сремским Карловцима први је модерно уређен архив у нововековној српској историји , у коме најстарије познате инвентарске јединице потичу још из године . У саставу Архива је и библиотека са преко000 књига . Смештен је у згради Богословије „ Свети Арсеније ” . Историја Настанак Архива везује се за Велику сеобу Срба године , када је део српске јерархије и народа пренео нешто књига , повеља српских владара , и многобројног сакралног инвентара , синђелија , берата и других списа из балканских делова Османског царства у Хабзбуршку монархију . На ово културно благо надовазао се вишегодишњи рад и преписка коју су патријарх Арсеније III и његови наследници - у својству представника народно-црквене и школске аутономије , или као приватна лица - водили са световним , црквеним и војним установама или појединцима у Хабзбуршкој монархији , Србији , Русији и другим земљама . За време Другог светског рата Архив је био затворен од стране окупационе немачко-усташке власти , и делом оштећен . По сведочењу првог управника проф . Косте Петровића , На молбу Српске академије наука , Свети архијерејски синод СПЦ , јула предао је „ на чување и дефинитивно уређене архиве Митрополије и Конзисторије Сремскокарловачке ” , ради њиховог коришћења у научне сврхе . Након преузимања архивског материјала Академија је обезбедила средства , кадар и услове да се из из Беча вратиповеља . Истовремено са необезбеђених места , Архив је прихватио списе Карловачког магистрата , Карловачке гимназије и друге . Од грађана Архив је добио извесан број списа , било путем поклона или откупа . У Хисторијском архиву у Задру Архив је микрофилмовао већи део списа Далматинске епархије . Тако је настала сједињена архивска грађа у карловачком Архиву САНУ , која хронолошки обухвата период од средине доих година века . Међу списима су дела писаца разних занимања , на српском ( и његовим старијим варијантама ) , немачком , латинском , рускословенском , мађарском , румунском и још неким европским језицима . Садржајно су то молбе , жалбе , извештаји , меморандуми , записници , уговори , тестаменти , пописи становништва и слично . Грађа Архива још није потпуно сређена , а део ње се ставља у заштитне кутије , „ лечи ” од влаге и других оштећења . Фондови На архивским полицама које се простиру на ококвадрата , засад је Архива у Сремским Карловцим сврстана уфонда имањих збирки . За већину њих постоје изворни или накнадно рађени деловодни протоколи и регистри , регеста , картотека личности , сумарни пописи . Грађа појединих фондова је прворазредни извор за политичку , културну и привредну историју српског народа на подручју данашње Војводине , као и за српске сународнике у другим деловима некадашње Аустроугарске монархије , а посебно за цркве и верски живот ; школе , образовање , књижевност , уметност ; разноврсне односе Срба са више евро - азијских народа . Центар за дигитализацију У седмој деценија трајања , Архив САНУ у Сремским Карловцима уз подршку САНУ и председника Владимира Костића , ресорног министарства , Покрајинске владе и СПЦ , отворио је Центар за дигитализацију . Према речима директор ове установе др Жарка Димић , датесредином године : Библиографија Међу бројним истраживачима који су радили своје књиге , студије и чланке на основу грађе , архива или је објављивали по часописима и тематским зборницима су дела : Иларион и Димитрије Руварац , Радослав М . Грујић , Мита Костић , Славко Гавриловић , Никола Гавриловић . Извори Спољашње везе Званични сајт Архива САНУ у Сремским Карловцима Архиви ван архивске мреже Србије Сведочанства о српском трајању : У години рођендана , Архив САНУ у Сремским Карловцима посвећен дигитализацији ( „ Вечерње новости ” , 27. јул 2020 ) Архиви ван архивске мреже Србије САНУ Грађевине у Сремским Карловцима Култура у Сремским Карловцима