Протонаука
Протонаука (од речи прото- + наука) означава најраније епохе у историји науке када је научни метод тек настајао. 

Једна од протонаука је алхемија. Тако је Исак Њутн крајем 17. века и почетком 18. века доприносио наукама хемије и физике, иако је званично био алхемичар и природни филозоф. Са тачке гледишта из 21. века, Њутн се класификује као протонаучник.

У филозофији науке постоји неколико дефиниција протонауке. Стога, друго значење протонауку убацује у данашњи свет надовезујући се на разлику између тврдих и меких наука (енгл. Hard and soft science) по којој се науке рангирају по томе колико имају ригорозну методологију. У овом смислу се природне науке попут физике и хемије посматрају као науке, док се психоанализа може класификовати као протонаука због њене теоријске основе и недостатка емпиријских доказа. У овом контексту, протонаука се разликује од псеудонауке, јер се она ипак мења са новим доказима док се у псеудонауци првобитна хипотеза не мења без обзира на доказе.

Филозоф хемије Јап Бракел дефинише протонауку као "проучавање нормативних критеријума за експерименталну употребу технологије у науци".
Томас Кун је истакао да протонаука ствара закључке који се могу тестирати, али ... ипак подсећа на филозофију и уметност, а не модерну науку. Мислим на, на пример, у областима као што су хемија и еликтрицитет до средине 18. века, изучавање наследства и филогенетских стабала до средине 19. века или многе друштвене науке данас. Истичући да оне задовољавају критеријуме тестирања, Попер се пита да ли дискусије у протонаучним пољима "доводе до јасног прогреса".

Термин пренаучни значи у односу на епоху пре него што је наука постојала. На пример, традиционална медицина је постојала хиљадама година пре него што је настала медицинска наука и због тога се многи њени аспекти означавају као пренаучни. У сличном, али мало различитом смислу, протонаучне теме (као што су алхемија током Њутновог времена) се могу назвати пренаучном, у ком случају су прото- и пре- синоними.

Неке протонауке постају део званичне науке. Тако је из астрологије настала астрономија или из алхемије хемија.

Види такође 
 Историја науке
 Хипотеза
 Природна филозофија

Референце

Литература 
 
 H Holcomb, Moving Beyond Just-So Stories: Evolutionary Psychology as Protoscience. Skeptic Magazine, 1996.
 D Hartmann, Protoscience and Reconstruction. Journal of General Philosophy of Science, 1996.
 R Tuomela, Science, Protoscience and Pseudoscience. Rational Changes in Science.
 JA Campbell, On artificial intelligence. Artificial Intelligence Review, 1986.
 G Kennedy, Psychoanalysis: Protoscience and Metapsychology. 1959.
 AC Maffei, Psychoanalysis: Protoscience Or Science?. 1969.
 N Psarros, The Constructive Approach to the Philosophy of Chemistry. Epistemologia, 1995.

Спољашње везе 
 Questions to help distinguish a pseudoscience from a protoscience (a new science trying to establish its legitimacy). Adapted from "BCS Debates a Qi Gong Master," Rational Enquirer, Vol 6, No. 4, Apr 94

Историја науке
Научни метод
Протонаука ( од речи прото- + наука ) означава најраније епохе у историји науке када је научни метод тек настајао . Једна од протонаука је алхемија . Тако је Исак Њутн крајем века и почетком века доприносио наукама хемије и физике , иако је званично био алхемичар и природни филозоф . Са тачке гледишта из века , Њутн се класификује као протонаучник . У филозофији науке постоји неколико дефиниција протонауке . Стога , друго значење протонауку убацује у данашњи свет надовезујући се на разлику између тврдих и меких наука ( енгл . Hard and soft science ) по којој се науке рангирају по томе колико имају ригорозну методологију . У овом смислу се природне науке попут физике и хемије посматрају као науке , док се психоанализа може класификовати као протонаука због њене теоријске основе и недостатка емпиријских доказа . У овом контексту , протонаука се разликује од псеудонауке , јер се она ипак мења са новим доказима док се у псеудонауци првобитна хипотеза не мења без обзира на доказе . Филозоф хемије Јап Бракел дефинише протонауку као " проучавање нормативних критеријума за експерименталну употребу технологије у науци " . Томас Кун је истакао да протонаука ствара закључке који се могу тестирати , али \ ... ипак подсећа на филозофију и уметност , а не модерну науку . Мислим на , на пример , у областима као што су хемија и еликтрицитет до средине века , изучавање наследства и филогенетских стабала до средине века или многе друштвене науке данас . Истичући да оне задовољавају критеријуме тестирања , Попер се пита да ли дискусије у протонаучним пољима " доводе до јасног прогреса " . Термин пренаучни значи у односу на епоху пре него што је наука постојала . На пример , традиционална медицина је постојала хиљадама година пре него што је настала медицинска наука и због тога се многи њени аспекти означавају као пренаучни . У сличном , али мало различитом смислу , протонаучне теме ( као што су алхемија током Њутновог времена ) се могу назвати пренаучном , у ком случају су прото- и пре- синоними . Неке протонауке постају део званичне науке . Тако је из астрологије настала астрономија или из алхемије хемија . Види такође Историја науке Хипотеза Природна филозофија Референце Литература H Holcomb , Moving Beyond Just-So Stories : Evolutionary Psychology as Protoscience . Skeptic Magazine , D Hartmann , Protoscience and Reconstruction . Journal of General Philosophy of Science , R Tuomela , Science , Protoscience and Pseudoscience . Rational Changes in Science . JA Campbell , On artificial intelligence . Artificial Intelligence Review , G Kennedy , Psychoanalysis : Protoscience and Metapsychology . AC Maffei , Psychoanalysis : Protoscience Or Science ? . N Psarros , The Constructive Approach to the Philosophy of Chemistry . Epistemologia , Спољашње везе Questions to help distinguish a pseudoscience from a protoscience ( a new science trying to establish its legitimacy ) . Adapted from " BCS Debates a Qi Gong Master , " Rational Enquirer , Vol No . Apr Историја науке Научни метод