Вишеградска тврђава
Вишеградска тврђава подигнута је на висини изнад данашњег Вишеграда, на његовој сјеверној периферији, на мјесту ушћа ријеке Рзав у ријеку Дрину, на њеној десној обали у Републици Српској, БиХ. Функција тврђаве била је осигуравање пријелаза преко Дрине. Просторно је мало али чврсто упориште. Издужене је основе са двије кружне куле на крајевима, које су међусобно повезане бедемима. Његов изглед приказан је на отиску из 1530. који краси путопис Бенедикта Курипешића.

За име Вишеград уобичајено је тумачење да се ради о тврђави на узвишењу која доминира градом. Према Десанки Ковачевић-Којић Вишеград се први пут спомиње у изворима 1407. године. Тврђава је припадала властели Павловићи. Почетком јуна 1433. године један караван са робом је ишао из Дубровника до мјеста Вишеград војводе Радослава Павловића (). Испод тврђаве развијено је било подграђе које се у изворима спомиње као Подвишеград. У њему је било домаћих трговаца који су се пословали са Дубровником. Идентификација тврђаве понекад је и идентификација за насеље које је формирано испод тврђаве. Тако се априла 1429. године Радиша Стојаковић спомиње да је из Вишеграда, а крајем августа исте године да је из Подвишеграда.

Референце

Види још 
 Туристичка организација Вишеград
 Тврђава Добрун
 Тврђава Хртар
 Тврђава Бродар
 Списак тврђава у Босни и Херцеговини

Литература 
 Павле Анђелић, Вишеград 2, Археолошки лексикон Босне и Херцеговине, Том III, Земаљски музе Босне и Херцеговине, Сарајево 1988. година, 102. стр.
 Хамдија Крешевљаковић, Стари босански градови, Наше старине 1, Сарајево 1953. година, 12. стр.
 Десанка Ковачевић-Којић, Градска насеља средњовјековне босанске државе, Сарајево 1978. година
 Марко Поповић, Утврђења Земље Павловића, „Земља Павловића. Средњи вијек и период турске владавине”, Зборник радова са научног скупа, Рогатица, 27-29. јуна 2002. година, Академија наука и умјетности Републике Српске и Универзитет Српско Сарајево, Научни скупови 5, Одјељење друштвених наука 7, Бања Лука – Српско Сарајево 2003. година
 Александар Лома, О имену Вишеград, „Земља Павловића. Средњи вијек и период турске владавине”, Зборник радова са научног скупа, Рогатица, 27-29. јуна 2002. година, Академија наука и умјетности Републике Српске и Универзитет Српско Сарајево, Научни скупови 5, Одјељење друштвених наука 7, Бања Лука – Српско Сарајево 2003. година, 529-540. стр.
 Ђорђе Стратимировић, Археолошки прилози (Маркова кула у Вишеграду), Гласник Земаљског музеја 3, Сарајево 1891. година, 283–284. стр.
 Азиз Ресулбеговић-Дефтердаревић, Град Вишеград и околица, Издање писца, Сарајево 1935. година
 Алија Бејтић, Соколовићев мост на Дрини у Вишеграду, Сарајево 1945. година
 Владета Петровић, Вишеград, Лексикон градова и тргова средњовековних српских земаља - према писаним изворима - , Завод за уџбенике, Београд 2010. година, 73. стр.

Спољашње везе 

 Списак тврђава у Босни и Херцеговини (www.burgendaten.de)  

Тврђаве у Републици Српској
Грађевине у Вишеграду
Вишеградска тврђава подигнута је на висини изнад данашњег Вишеграда , на његовој сјеверној периферији , на мјесту ушћа ријеке Рзав у ријеку Дрину , на њеној десној обали у Републици Српској , БиХ . Функција тврђаве била је осигуравање пријелаза преко Дрине . Просторно је мало али чврсто упориште . Издужене је основе са двије кружне куле на крајевима , које су међусобно повезане бедемима . Његов изглед приказан је на отиску из који краси путопис Бенедикта Курипешића . За име Вишеград уобичајено је тумачење да се ради о тврђави на узвишењу која доминира градом . Према Десанки Ковачевић-Којић Вишеград се први пут спомиње у изворима године . Тврђава је припадала властели Павловићи . Почетком јуна године један караван са робом је ишао из Дубровника до мјеста Вишеград војводе Радослава Павловића ( ) . Испод тврђаве развијено је било подграђе које се у изворима спомиње као Подвишеград . У њему је било домаћих трговаца који су се пословали са Дубровником . Идентификација тврђаве понекад је и идентификација за насеље које је формирано испод тврђаве . Тако се априла године Радиша Стојаковић спомиње да је из Вишеграда , а крајем августа исте године да је из Подвишеграда . Референце Види још Туристичка организација Вишеград Тврђава Добрун Тврђава Хртар Тврђава Бродар Списак тврђава у Босни и Херцеговини Литература Павле Анђелић , Вишеград Археолошки лексикон Босне и Херцеговине , Том III , Земаљски музе Босне и Херцеговине , Сарајево година , стр . Хамдија Крешевљаковић , Стари босански градови , Наше старине Сарајево година , стр . Десанка Ковачевић-Којић , Градска насеља средњовјековне босанске државе , Сарајево година Марко Поповић , Утврђења Земље Павловића , „ Земља Павловића . Средњи вијек и период турске владавине ” , Зборник радова са научног скупа , Рогатица , јуна година , Академија наука и умјетности Републике Српске и Универзитет Српско Сарајево , Научни скупови Одјељење друштвених наука Бања Лука – Српско Сарајево година Александар Лома , О имену Вишеград , „ Земља Павловића . Средњи вијек и период турске владавине ” , Зборник радова са научног скупа , Рогатица , јуна година , Академија наука и умјетности Републике Српске и Универзитет Српско Сарајево , Научни скупови Одјељење друштвених наука Бања Лука – Српско Сарајево година , стр . Ђорђе Стратимировић , Археолошки прилози ( Маркова кула у Вишеграду ) , Гласник Земаљског музеја Сарајево година , 284. стр . Азиз Ресулбеговић-Дефтердаревић , Град Вишеград и околица , Издање писца , Сарајево година Алија Бејтић , Соколовићев мост на Дрини у Вишеграду , Сарајево година Владета Петровић , Вишеград , Лексикон градова и тргова средњовековних српских земаља - према писаним изворима - , Завод за уџбенике , Београд година , стр . Спољашње везе Списак тврђава у Босни и Херцеговини ( www.burgendaten.de ) Тврђаве у Републици Српској Грађевине у Вишеграду