Законик владара Липит-Иштар
Законик владара Липит-Иштар донет је око 1300. године пре нове ере, након што је, услед историјских дешавања, Трећа династија Ура нестајала и слабила, на историјску и правну сцену ступио је аморитски град Исина у пределу јужне Месопотамије. Законик је донет од стране петог по реду владара Прве династије Исине – Липит-Иштар, по коме овај законик и носи име. Писан је сумерским језиком на каменим стелама, димензија од око 27,94cm које су приликом проналажења тешко оштећене, а на којима су сачувана два фрагмента, уз претпоставку да се ради о оригиналном тексту. Управо град Нипур представља извориште највећег броја проналска везаних за овај законик, у коме се и налазила надалеко чувена писарска школа Старог вавилонског царства. До данас, сачуван је пролог и епилог законика, заједно са око 37 његових прописа.

Данас се неки од доступних остатка чувају у University of Pennsylvania Museum of Archaeology and Anthropology.

Садржај законика 
Карактеристика која се сусреће и код Липит-Иштар законика јесте специфичан пролог – увод у коме се доношење законика везује за вољу богова, с намером да се успостави правда на земљи и да се отклони мржња, завада и насиље. Такође, у уводу се истичу и способности владра Липит-Иштар, који је представљен као изузетан војсковођа, владар и неко чији је задатак успостављање правде у земљама Сумера и Акада.            (i 20-37 [A i 20-ii13, B i 3`-5`]): Од тог доба, богови Ану и Енлил именоваше Липит-Иштар за принца земље – Липит-Иштара, мудрог пастира, чије је име изговорио бог Нунамнир – с намером да успостави правду на земљи, да услиши вапаје за правдом, да искорени заваде, мржњу и оружано насиље, да донесе добробит земљама Сумера и Акада.Занимљив је однос према женама, тако да су жене могле и да наслеђују имовину, а имале су и одређену правну заштиту у случају трудноће (која се због великог утицаја класне дискриминације, није односила на робиње).            (P rev. il 8-11): Ако човек умре без мушког потомства, неудата ћерка нека га наследи. (чл. б)(P rev. iii 2-6/7-8): Ако (...) удари човекову кћер и зато она изгуби зачето дете, он нека одмери и преда 30 шекела сребра, а ако она умре, такав човек нека буде убијен. (чл.д и чл. е)Законик је садржао чланове о најму брода, закупу воћњака, крађом у туђој башти, некоришћењу обрадивог земљишта, као и уколико у случају не плаћања пореза, странац преузме терет плаћања истог, он има право да по протоку рока од три године, преузме имање. Законик садржи делове о најму радне стоке, конкретно волова и ово питање регулише кроз чак 4-5 чланова.(B xx 22-26): Ако човек унајми вола и поломи му реп, он нека одмери и преда једну четвртину његове вредности (у сребру). (чл. 37)Тужилац који је оптужио лице, и не докаже његову кривицу, сносиће исту ону казну коју је и лично предложио.(D iv 1-9, E iv 9-18): Ако човек, без основа оптужи другога за нешто о чему нема никаквог сазнања, и тај човек то не докаже, он нека сноси казну у случају у коме је изнео оптужбе. (чл. 17)Затим следи већи део норми које се односе на питање наследног права. Регулисани су различити случајеви наслеђивања деце добијене у законском браку, али и наслеђивање од стране деце добијене ван брака, са другим женама. Такође, регулисан је и положај „главне жене“, али и могућност да муж у браку, поред своје жене има и „жену са улице“.(B xix 1-8, F ii 26-iii6): Ако човекова главна супуруга изгуби своје чари, или остане непокретна, она неће бити изгнана из куће; ипак, њен муж ће моћи да ожени здраву супругу, и друга супруга ће старати о главној супрузи. (чл. 29)У епилогу, сусурећу се делови пролога, где се величају достигнућа владара и избор самих богова, да управо владар Липит-Иштар, буде изабран „речју бога Утуа“ за истребљивача мржње и насиља.Ја учиних да нестану вапаји, нарицања и крици за правдом и суђењем. Ја учиних да се право и истина истакну и заблистају, и ја донех благостање земљама Сумера и Акада...

Санкције 
Санкције присутне у Липит-Иштар законику, првенствено се заснивају као и код његовог претходника, на имовинској композицији, а ретко и изрицање казне смрти.

Литература 
 Аврамовић С., Станимировић В., Упоредна правна традиција, Правни факултет Универзитета у Београду. 
 Станимировић В., Хрестоматија за упоредну правну традицију, Правни факултет Универзитета у Београду.

Види још 
 http://professordeannaheikkinen.weebly.com/uploads/1/6/8/5/16856420/mesopotamian_law_codes.pdf 

Законици
Законик владара Липит-Иштар донет је око године пре нове ере , након што је , услед историјских дешавања , Трећа династија Ура нестајала и слабила , на историјску и правну сцену ступио је аморитски град Исина у пределу јужне Месопотамије . Законик је донет од стране петог по реду владара Прве династије Исине – Липит-Иштар , по коме овај законик и носи име . Писан је сумерским језиком на каменим стелама , димензија од око94cm које су приликом проналажења тешко оштећене , а на којима су сачувана два фрагмента , уз претпоставку да се ради о оригиналном тексту . Управо град Нипур представља извориште највећег броја проналска везаних за овај законик , у коме се и налазила надалеко чувена писарска школа Старог вавилонског царства . До данас , сачуван је пролог и епилог законика , заједно са окоњегових прописа . Данас се неки од доступних остатка чувају у University of Pennsylvania Museum of Archaeology and Anthropology . Садржај законика Карактеристика која се сусреће и код Липит-Иштар законика јесте специфичан пролог – увод у коме се доношење законика везује за вољу богова , с намером да се успостави правда на земљи и да се отклони мржња , завада и насиље . Такође , у уводу се истичу и способности владра Липит-Иштар , који је представљен као изузетан војсковођа , владар и неко чији је задатак успостављање правде у земљама Сумера и Акада. ( i[ A iii13 , B i-5` ] ) : Од тог доба , богови Ану и Енлил именоваше Липит-Иштар за принца земље – Липит-Иштара , мудрог пастира , чије је име изговорио бог Нунамнир – с намером да успостави правду на земљи , да услиши вапаје за правдом , да искорени заваде , мржњу и оружано насиље , да донесе добробит земљама Сумера и Акада .Занимљив је однос према женама , тако да су жене могле и да наслеђују имовину , а имале су и одређену правну заштиту у случају трудноће ( која се због великог утицаја класне дискриминације , није односила на робиње ) . ( P rev. il Ако човек умре без мушког потомства , неудата ћерка нека га наследи. ( чл. б ) ( P rev. iii7-8 ) : Ако ( . . . ) удари човекову кћер и зато она изгуби зачето дете , он нека одмери и предашекела сребра , а ако она умре , такав човек нека буде убијен. ( чл.д и чл. е ) Законик је садржао чланове о најму брода , закупу воћњака , крађом у туђој башти , некоришћењу обрадивог земљишта , као и уколико у случају не плаћања пореза , странац преузме терет плаћања истог , он има право да по протоку рока од три године , преузме имање . Законик садржи делове о најму радне стоке , конкретно волова и ово питање регулише кроз чакчланова.( B xx Ако човек унајми вола и поломи му реп , он нека одмери и преда једну четвртину његове вредности ( у сребру ). ( чл.ужилац који је оптужио лице , и не докаже његову кривицу , сносиће исту ону казну коју је и лично предложио .( D iv E iv Ако човек , без основа оптужи другога за нешто о чему нема никаквог сазнања , и тај човек то не докаже , он нека сноси казну у случају у коме је изнео оптужбе. ( чл.атим следи већи део норми које се односе на питање наследног права . Регулисани су различити случајеви наслеђивања деце добијене у законском браку , али и наслеђивање од стране деце добијене ван брака , са другим женама . Такође , регулисан је и положај „ главне жене “ , али и могућност да муж у браку , поред своје жене има и „ жену са улице“ .( B xix F iiiii6 ) : Ако човекова главна супуруга изгуби своје чари , или остане непокретна , она неће бити изгнана из куће ; ипак , њен муж ће моћи да ожени здраву супругу , и друга супруга ће старати о главној супрузи. ( чл. епилогу , сусурећу се делови пролога , где се величају достигнућа владара и избор самих богова , да управо владар Липит-Иштар , буде изабран „ речју бога Утуа “ за истребљивача мржње и насиља .Ја учиних да нестану вапаји , нарицања и крици за правдом и суђењем . Ја учиних да се право и истина истакну и заблистају , и ја донех благостање земљама Сумера и Акада ... Санкције Санкције присутне у Липит-Иштар законику , првенствено се заснивају као и код његовог претходника , на имовинској композицији , а ретко и изрицање казне смрти . Литература Аврамовић С . , Станимировић В . , Упоредна правна традиција , Правни факултет Универзитета у Београду . Станимировић В . , Хрестоматија за упоредну правну традицију , Правни факултет Универзитета у Београду . Види још http://professordeannaheikkinen.weebly.com/uploads/1/6/8/5/16856420/mesopotamian_law_codes.pdf Законици