Слатине у долини Златице
Слатине у долини Златице представљају слатинска станишта, природно богатство велике вредности. Ова станишта се налазе на Директиви о стаништима Европске уније као станишта која захтевају неодложиву и приоритетну заштиту због велике угрожености и огромних ботаничких вредности.

Слатине 

Слатине или слана земљишта су земљишта која се налазе под утицајем алкалних соли и у којима је натријум одлучујући фактор. Слатине су хидро-халогене творевине, и у њиховом стварању прва улога припада води и солима. Слатине су земљишта која су услед процеса засољавања и алкализације, односно расољавања и деалкализације, изменила више или мање своје првобитне особине.

Положај 
Слатинска станишта се налазе у Аутономној покрајини Војводини, у северном делу Баната између Падеја, Остојићева, Чоке, Банатског Моноштора, Црне Баре, Врбице и Јазова, односно пружа се у правцу североисток-југозапад дуж Реке златице од државне границе са Румунијом до Падеја. Административно се налази у  Севернобанатском управном округу, на подручју општине Чока и Кикинда на територији осам катастарских општина.

Биљни свет 
У оквиру 15 обрађених ширих локалитета у значајне врсте које су утврђене на највише локалитета се убрајају врањемил (-{Limonium gmelinii subsp. hungaricum}-)трава против глиста (-{Artemisia santonicum subsp, santonicum}-), проха (-{Beckmannia eruciformis}-) и -{Phaliurus pannonicus}-. Од 41. забележене значајне врсте и подврсте њих 25 односно преко 60% је везано за слатинска станишта и 12 за степска и шумостепска станишта, што указује на значај подручја долине реке Златице и њене околине у очувању ретких и угрожених представника флоре панонских слатинско-степских мозаика.

Животињски свет 

На истраживаном простору забележене су свега три врсте инсеката са статусом строго заштићених у Србији: панонски скакавац (-{Acrida ungarica}-), двотачкаста бубамара (-{Adalia bipunctata}-) и велики купусар (-{Pieris brassicae}-)

Фактори угрожавања 

Фактори који могу да угрозе ово станиште су фрагментација, маргинални утицаји, антропогени утицаји и деградација.

Што се тиче антропогеног утицаја, данас су на овом природном добру све разноврсније делатности које директно или индиректно угрожавају опстанак природних реткости и укупне природне вредности подручја. Добар део природних екосистема човек је до данас, поступно уништавао у циљу добијања пољопривредних површина. Предео је нарушен првенствено због претварања слатинских станишта у њиве.

Галерија

Литература 
 Слатине у долини златице, предлог за стављање под заштиту као заштићено подручје друге категорије. Покрајински завод за заштиту природе, 2016
 Надаждин, Бојана. Фауна стеница -{(Heteroptera, Insecta)}- степских и слатинских станишта СРП „Селевењске пустаре” (мастер рад).

Банат
Слатине у долини Златице представљају слатинска станишта , природно богатство велике вредности . Ова станишта се налазе на Директиви о стаништима Европске уније као станишта која захтевају неодложиву и приоритетну заштиту због велике угрожености и огромних ботаничких вредности . Слатине Слатине или слана земљишта су земљишта која се налазе под утицајем алкалних соли и у којима је натријум одлучујући фактор . Слатине су хидро-халогене творевине , и у њиховом стварању прва улога припада води и солима . Слатине су земљишта која су услед процеса засољавања и алкализације , односно расољавања и деалкализације , изменила више или мање своје првобитне особине . Положај Слатинска станишта се налазе у Аутономној покрајини Војводини , у северном делу Баната између Падеја , Остојићева , Чоке , Банатског Моноштора , Црне Баре , Врбице и Јазова , односно пружа се у правцу североисток-југозапад дуж Реке златице од државне границе са Румунијом до Падеја . Административно се налази у Севернобанатском управном округу , на подручју општине Чока и Кикинда на територији осам катастарских општина . Биљни свет У оквируобрађених ширих локалитета у значајне врсте које су утврђене на највише локалитета се убрајају врањемил ( -{ Limonium gmelinii subsp. hungaricum }- ) трава против глиста ( -{ Artemisia santonicum subsp , santonicum }- ) , проха ( -{ Beckmannia eruciformis }- ) и -{ Phaliurus pannonicus }- . Од забележене значајне врсте и подврсте њиходносно преко је везано за слатинска станишта иза степска и шумостепска станишта , што указује на значај подручја долине реке Златице и њене околине у очувању ретких и угрожених представника флоре панонских слатинско-степских мозаика . Животињски свет На истраживаном простору забележене су свега три врсте инсеката са статусом строго заштићених у Србији : панонски скакавац ( -{ Acrida ungarica }- ) , двотачкаста бубамара ( -{ Adalia bipunctata }- ) и велики купусар ( -{ Pieris brassicae }- ) Фактори угрожавања Фактори који могу да угрозе ово станиште су фрагментација , маргинални утицаји , антропогени утицаји и деградација . Што се тиче антропогеног утицаја , данас су на овом природном добру све разноврсније делатности које директно или индиректно угрожавају опстанак природних реткости и укупне природне вредности подручја . Добар део природних екосистема човек је до данас , поступно уништавао у циљу добијања пољопривредних површина . Предео је нарушен првенствено због претварања слатинских станишта у њиве . Галерија Литература Слатине у долини златице , предлог за стављање под заштиту као заштићено подручје друге категорије . Покрајински завод за заштиту природе , Надаждин , Бојана . Фауна стеница -{ ( Heteroptera , Insecta ) }- степских и слатинских станишта СРП „ Селевењске пустаре ” ( мастер рад ) . Банат