Sanđoveze
Sanđoveze (sangiovese) je sorta crnog grožđa, čiji naziv se povezuje, između ostalog, sa „sanguis Iovis”(Jupiterova krv). Sanđioveze zauzima prvo mesto u proizvodnji italijanskih vina, učestvujući sa 10% u ukupnoj proizvodnji. Danas postoji 14 klonova ove sorte, od kojih je brunello jedan od najcenjenijih, a trenutno postoji inicijativa da se ovi klonovi klasifikuju i svrstaju u dve familije - jedna je sangiovese grosso, a druga je sangiovese piccolo.

Sangiovese grosso je osnovna sorta regija Montalcino i Montepulciano, a sada se sve više sadi i u ostalim delovima Toskane. U odnosu na piccolo, grosso ima veće i rastresitije grozdove i deblju pokožicu, sazreva nešto pre piccola, odnosno krajem septembra ili početkom oktobra. S druge strane, piccolo ima manje bobice, ponekad ga zovu forte (jak, snažan) i zastupljen je u oblasti Chianti. Sanđioveze se koristi u proizvodnji vina različitog kvaliteta, od onog najnižeg po italijanskoj klasifikaciji : vino di tavoia, do najkvalitetnijih claska superiore. Tako veliki broj klonova, različiti načini gajenja grožđa i različiti mikroklimati uslovljavaju postojanje mnogobrojnih tipova vina proizvedenih od ove sorte. Osim sortnih vina, sanđioveze se u toskanskim kupažama neretko oplemenjuje drugim sortama, a u te svrhe upotrebljavaju se cabernet sauvignon, merlot i syrah. Na ovaj način vina postaju robusnija, koncentrovana i kompleksnija.

Poreklo 

Sanđioveze po svemu sudeći potiče iz Toskane, gde se pominje još u XVI veku, a naziv potiče od latinskog Sanguis Jovis, što znači krv Jova, odnosno krv boga Jupitera. Danas je sorta rasprostranjena i po drugim regionima centralne Italije.

Tip vina 

Raznovrsnost stilova vina proizvedenih od sanđiovezea čini ovu sortu neverovatno uzbudljivom. Vina mogu biti jednostavna, lagana i sveža, kada je vinifikacija jednostavna, ali i veoma bogata i kompleksna kada dolaze sa najboljih terena od najboljih proizvođača. U supertoskanskim kupažama izraženiji je internacionalni stil vina, za razliku od sortnih sanđiovezea. Takođe, ova sorta koristi se i u proizvodnji suvih roze vina.

Boja i opis 

Sanđioveze ima relativno tanku pokožicu i ne mora da bude jako obojen, pa kod ove sorte ne treba uvek očekivati intenzivnu i tamnu rubin crvenu boju. Međutim, vina poput brunella su velika, snažna i veoma dobro obojena tamnom granitnom bojom, koja tokom sazrevanja često dobija i ton lukovine, koji se primećuje na rubu čaše.
Sortna vina su voćna, sa umerenim do visokim kiselinama, srednje punog do punog tela. Međutim, naići ćete i na robusnija i ekstraktivnija vina, nekada i sa dozom gorčine. U zavisnosti od geoklimatskih uslova u kojima je sazrevalo grožđe, aromatski kompleks vina mogu činiti karakteristične note višnje, jagode, borovnice, šljive, floralni tonovi ijubičice, pa i zemljani tonovi.

Sazrevanje vina 

Za odležavanje sanđiovezea u Toskani koriste burad i bačve od slavonskog i francuskog hrasta različitih dimenzija, a odležavanjem vina dobijaju na kompleksnosti aroma, mekoći tanina, punoći i balansu. U sazrelim vinima, pored sortnih prisutne su i arome vanile, cimeta, karanfilića, kafe, slatkaste arome hrasta, dima.
U supertoskanskim kupažama procenti drugih sorti su znatno veći, pa su takva vina jače strukture i bolje podnose hrastovinu, što omogućava duže odležavanje. Najcenjenija vina Toskane mogu da budu na vrhuncu svoje zrelosti posle deset godina odležavanja u flaši, a neki primerci čak i posle nekoliko decenija.

Slaganje sa hranom 

Sanđioveze ispoljava najbolje karakteristike tek u kombinaciji sa hranom, dok sam ponekad može da stvori utisak vina koje je u blagom disbalansu. Italijani ga često spajaju sa pastama, picama na bazi paradajza, što i ne mora da bude najbolje slaganje ukusa, zbog izraženih kiselina paradajza i vina. Lakše varijante sanđovezea dobro se slažu sa grilovanom ribom, jače strukture, mesom peradi ili teletinom, pripremljenim sa malo maslinovog ulja, belim lukom i malo mediteranskih začina. Puniji sanđioveze dobro se slaže uz biftek, paprikaš, ćufte, zatim uz meso divlje svinje, začinjena jela i uz tvrđe, starije sireve poput parmezana.

Reference

Spoljašnje veze 

 Sangiovese 
 Sorte grožđa

Вино
Црвено вино
Sanđoveze ( sangiovese ) je sorta crnog grožđa , čiji naziv se povezuje , između ostalog , sa „ sanguis Iovis ” ( Jupiterova krv ) . Sanđioveze zauzima prvo mesto u proizvodnji italijanskih vina , učestvujući sa u ukupnoj proizvodnji . Danas postojiklonova ove sorte , od kojih je brunello jedan od najcenjenijih , a trenutno postoji inicijativa da se ovi klonovi klasifikuju i svrstaju u dve familije - jedna je sangiovese grosso , a druga je sangiovese piccolo . Sangiovese grosso je osnovna sorta regija Montalcino i Montepulciano , a sada se sve više sadi i u ostalim delovima Toskane . U odnosu na piccolo , grosso ima veće i rastresitije grozdove i deblju pokožicu , sazreva nešto pre piccola , odnosno krajem septembra ili početkom oktobra . S druge strane , piccolo ima manje bobice , ponekad ga zovu forte ( jak , snažan ) i zastupljen je u oblasti Chianti . Sanđioveze se koristi u proizvodnji vina različitog kvaliteta , od onog najnižeg po italijanskoj klasifikaciji \ : vino di tavoia , do najkvalitetnijih claska superiore . Tako veliki broj klonova , različiti načini gajenja grožđa i različiti mikroklimati uslovljavaju postojanje mnogobrojnih tipova vina proizvedenih od ove sorte . Osim sortnih vina , sanđioveze se u toskanskim kupažama neretko oplemenjuje drugim sortama , a u te svrhe upotrebljavaju se cabernet sauvignon , merlot i syrah . Na ovaj način vina postaju robusnija , koncentrovana i kompleksnija . Poreklo Sanđioveze po svemu sudeći potiče iz Toskane , gde se pominje još u XVI veku , a naziv potiče od latinskog Sanguis Jovis , što znači krv Jova , odnosno krv boga Jupitera . Danas je sorta rasprostranjena i po drugim regionima centralne Italije . Tip vina Raznovrsnost stilova vina proizvedenih od sanđiovezea čini ovu sortu neverovatno uzbudljivom . Vina mogu biti jednostavna , lagana i sveža , kada je vinifikacija jednostavna , ali i veoma bogata i kompleksna kada dolaze sa najboljih terena od najboljih proizvođača . U supertoskanskim kupažama izraženiji je internacionalni stil vina , za razliku od sortnih sanđiovezea . Takođe , ova sorta koristi se i u proizvodnji suvih roze vina . Boja i opis Sanđioveze ima relativno tanku pokožicu i ne mora da bude jako obojen , pa kod ove sorte ne treba uvek očekivati intenzivnu i tamnu rubin crvenu boju . Međutim , vina poput brunella su velika , snažna i veoma dobro obojena tamnom granitnom bojom , koja tokom sazrevanja često dobija i ton lukovine , koji se primećuje na rubu čaše . Sortna vina su voćna , sa umerenim do visokim kiselinama , srednje punog do punog tela . Međutim , naići ćete i na robusnija i ekstraktivnija vina , nekada i sa dozom gorčine . U zavisnosti od geoklimatskih uslova u kojima je sazrevalo grožđe , aromatski kompleks vina mogu činiti karakteristične note višnje , jagode , borovnice , šljive , floralni tonovi ijubičice , pa i zemljani tonovi . Sazrevanje vina Za odležavanje sanđiovezea u Toskani koriste burad i bačve od slavonskog i francuskog hrasta različitih dimenzija , a odležavanjem vina dobijaju na kompleksnosti aroma , mekoći tanina , punoći i balansu . U sazrelim vinima , pored sortnih prisutne su i arome vanile , cimeta , karanfilića , kafe , slatkaste arome hrasta , dima . U supertoskanskim kupažama procenti drugih sorti su znatno veći , pa su takva vina jače strukture i bolje podnose hrastovinu , što omogućava duže odležavanje . Najcenjenija vina Toskane mogu da budu na vrhuncu svoje zrelosti posle deset godina odležavanja u flaši , a neki primerci čak i posle nekoliko decenija . Slaganje sa hranom Sanđioveze ispoljava najbolje karakteristike tek u kombinaciji sa hranom , dok sam ponekad može da stvori utisak vina koje je u blagom disbalansu . Italijani ga često spajaju sa pastama , picama na bazi paradajza , što i ne mora da bude najbolje slaganje ukusa , zbog izraženih kiselina paradajza i vina . Lakše varijante sanđovezea dobro se slažu sa grilovanom ribom , jače strukture , mesom peradi ili teletinom , pripremljenim sa malo maslinovog ulja , belim lukom i malo mediteranskih začina . Puniji sanđioveze dobro se slaže uz biftek , paprikaš , ćufte , zatim uz meso divlje svinje , začinjena jela i uz tvrđe , starije sireve poput parmezana . Reference Spoljašnje veze Sangiovese Sorte grožđa Вино Црвено вино