Provodni snopići
Provodna tkiva su u biljnom telu najčešće grupisana zajedno u provodne snopiće, koji grade jedinstven provodni sistem. Provodni snopići se vide na listovima gde, zajedno sa mehaničkim tkivom, izgrađuju lisnu nervaturu. U zavisnosti od svoje građe, mogu biti prosti (nepotpuni) ili složeni (potpuni).

Prosti snopići 
Prosti snopići sadrže samo ksilem ili samo floem.

Složeni snopići 
Složeni snopići sadrže i ksilem i floem.

Zatvoreni i otvoreni provodni snopić 
 
Elementi provodnih snopića nastaju deobom i diferenciranjem ćelija prokambijuma. Ako se prilikom obrazovanja snopića sve ćelije prokambijuma izdiferenciraju u elemente floema i ksilema takav snopić se naziva zatvoren provodni snopić. Ukoliko u snopiću zaostane zona prokambijalnog tvornog tkiva, čije se ćelije neprestano dele i potom diferenciraju u nove histološke elemente ksilema i floema, onda je reč o otvorenom provodnom snopiću.

Podela snopića na osnovu međusobnog položaja floema i ksilema 
Razlikuju se četiri tipa provodnih snopića: 
 koncentrični,
 kolateralni,
 Prelazni i 
 radijalni.
Koncentrični provodni snopić karakteriše se time što je jedan od delova snopića u centru, a drugi ga opkoljava u vidu prstena. 
Kolateralni provodni snopić odlikuje se time što se ksilem i floem nalaze na istom radijusu, dodiruju se, floem je okrenut ka periferiji,a ksilem ka centru stabla. 
Prelazni provodni snopić je u stvari jedna varijanta kolateralnog tipa, kod koga se nalazi još jedan floem sa unutrašnje strane ksilema. 
Radijalni provodni snopić ima elemente ksilema i floema poređane naizmenično,i to tako da svaki ksilem i svaki floem zauzimaju posebni radijus.

Vidi još 
 Floem
 Ksilem
 Tvorna tkiva

Reference 

Биљна ткива
Provodna tkiva su u biljnom telu najčešće grupisana zajedno u provodne snopiće , koji grade jedinstven provodni sistem . Provodni snopići se vide na listovima gde , zajedno sa mehaničkim tkivom , izgrađuju lisnu nervaturu . U zavisnosti od svoje građe , mogu biti prosti ( nepotpuni ) ili složeni ( potpuni ) . Prosti snopići Prosti snopići sadrže samo ksilem ili samo floem . Složeni snopići Složeni snopići sadrže i ksilem i floem . Zatvoreni i otvoreni provodni snopić Elementi provodnih snopića nastaju deobom i diferenciranjem ćelija prokambijuma . Ako se prilikom obrazovanja snopića sve ćelije prokambijuma izdiferenciraju u elemente floema i ksilema takav snopić se naziva zatvoren provodni snopić . Ukoliko u snopiću zaostane zona prokambijalnog tvornog tkiva , čije se ćelije neprestano dele i potom diferenciraju u nove histološke elemente ksilema i floema , onda je reč o otvorenom provodnom snopiću . Podela snopića na osnovu međusobnog položaja floema i ksilema Razlikuju se četiri tipa provodnih snopića : koncentrični , kolateralni , Prelazni i radijalni . Koncentrični provodni snopić karakteriše se time što je jedan od delova snopića u centru , a drugi ga opkoljava u vidu prstena . Kolateralni provodni snopić odlikuje se time što se ksilem i floem nalaze na istom radijusu , dodiruju se , floem je okrenut ka periferiji ,a ksilem ka centru stabla . Prelazni provodni snopić je u stvari jedna varijanta kolateralnog tipa , kod koga se nalazi još jedan floem sa unutrašnje strane ksilema . Radijalni provodni snopić ima elemente ksilema i floema poređane naizmenično ,i to tako da svaki ksilem i svaki floem zauzimaju posebni radijus . Vidi još Floem Ksilem Tvorna tkiva Reference Биљна ткива