Еја мочварица
Еја мочварица () је врста птице грабљивице из породице јастребова (-{Accipitridae}-). Насељава западна подручја Евроазије у којима влада умерена и суптропска клима и оближње делове Африке. 

Постоје две подврсте еје мочварице, подврста -{C. a. aeruginosus}-, која је селица и насељава већи део ареала врсте и подврста -{C. a. harterti}-, која је станарица и насељава северозападну Африку.

Неке врсте из рода -{Circus}- које су данас признате као посебне врсте у прошлости су укључиване у врсту еја мочварица. То су источна еја мочварица (-{C. spilonotus}-), папуанска еја (-{C. spilothorax}-), аустралазијска еја (-{C. approximans}-) и реунионска еја (-{C. maillardi}-).

Опис 

Код врсте је присутан полни диморфизам. Еја мочварица достиже дужину од 43-54 -{cm}-, распон крила од 115-130 -{cm}-, мужјаци достижу тежину од 400-650 -{g}-, а женке тежину од 500-800 -{g}-. 

Перје мужјака на крилима је смеђе, пепељасте и црне боје, на грудима и врату има усправне, а на глави водоравне пруге жуте и смеђе боје. Ноге и ноздрве су жуте, а кљун црне боје. Перје женке је на већем делу тела смеђе боје, док је на врху главе (на темену) и грлу жуте боје. Перје младунаца је сличније перју женки, али је мање жуто.

Распрострањеност 
Већина популација еје мочварице су селице, а мањи број су станарице. Гнезде се на великом подручју од Европе до северозападне Африке и средње Азије. У Европи је еја мочварица присутна у скоро свим земљама, нема је у субартичким деловима Скандинавије и европске Русије, а у Великој Британији је ретка. Углавном се гнезди у мочварним подручјима са богатом воденом вегетацијом и травнатим подручјима, која су у близини мочвара, док у планинским подручјима није присутна. На Блиском истоку присутна је у Турској, Ираку и Ирану, док је у Централној Азији присутна у северозападној Кини, Монголији и на обалама Бајкалског језера у Русији.

Популације које су селице зиму проводе у јужној и западној Европи, Сахелу, басену реке Нил, на обалама Великих језера у Африци, у Арабији, на Индијском потконтиненту и у Бурми. Подврста -{C. a. harterti}- која је станарица насељава Мароко, Алжир и Тунис.

Исхрана 
У потрази за пленом лети брзо и ниско укочених крила. Храни се малим сисарима, малим птицама, јајима птица, инсектима, гмизавцима, рибама и жабама.

Размножавање 

Сезона гнежђења почиње у периоду од средине марта до почетка маја. Мужјаци се често паре са две, а пенекад и са три женке. Парови обично остају заједно само у току једне сезоне парења, ређе остају заједно неколико година.

Гнездо граде на тлу, од трске, гранчица и траве. Гнезда обично граде међу трском и жбуњем. Женка полаже 4-5 јаја, на којим лежи сама, након излегања о птићима заједно брину и мужјак и женка. Јаја су бела и овалног облика. Инкубација траје 31–38 дана, а након излегања младе птице напуштају гнездо после 35-40 дана.

Име 
Латинско име рода -{Circus}- је изведено од старогрчке речи -{kirkos}-. Под тим именом је највероватније била позната пољска еја, која је то име добила по свом кружном лету (-{kirkos}- → „круг”). Латинско име врсте -{aeruginosus}- значи „рђава”.

Референце

Литература

Спољашње везе 

 „Еја мочварица” tromedja.rs

Еје
Еја мочварица ( ) је врста птице грабљивице из породице јастребова ( -{ Accipitridae }- ) . Насељава западна подручја Евроазије у којима влада умерена и суптропска клима и оближње делове Африке . Постоје две подврсте еје мочварице , подврста -{ C. a. aeruginosus }- , која је селица и насељава већи део ареала врсте и подврста -{ C. a. harterti }- , која је станарица и насељава северозападну Африку . Неке врсте из рода -{ Circus }- које су данас признате као посебне врсте у прошлости су укључиване у врсту еја мочварица . То су источна еја мочварица ( -{ C. spilonotus }- ) , папуанска еја ( -{ C. spilothorax }- ) , аустралазијска еја ( -{ C. approximans }- ) и реунионска еја ( -{ C. maillardi }- ) . Опис Код врсте је присутан полни диморфизам . Еја мочварица достиже дужину од-{ cm }- , распон крила од-{ cm }- , мужјаци достижу тежину од-{ g }- , а женке тежину од-{ g }- . Перје мужјака на крилима је смеђе , пепељасте и црне боје , на грудима и врату има усправне , а на глави водоравне пруге жуте и смеђе боје . Ноге и ноздрве су жуте , а кљун црне боје . Перје женке је на већем делу тела смеђе боје , док је на врху главе ( на темену ) и грлу жуте боје . Перје младунаца је сличније перју женки , али је мање жуто . Распрострањеност Већина популација еје мочварице су селице , а мањи број су станарице . Гнезде се на великом подручју од Европе до северозападне Африке и средње Азије . У Европи је еја мочварица присутна у скоро свим земљама , нема је у субартичким деловима Скандинавије и европске Русије , а у Великој Британији је ретка . Углавном се гнезди у мочварним подручјима са богатом воденом вегетацијом и травнатим подручјима , која су у близини мочвара , док у планинским подручјима није присутна . На Блиском истоку присутна је у Турској , Ираку и Ирану , док је у Централној Азији присутна у северозападној Кини , Монголији и на обалама Бајкалског језера у Русији . Популације које су селице зиму проводе у јужној и западној Европи , Сахелу , басену реке Нил , на обалама Великих језера у Африци , у Арабији , на Индијском потконтиненту и у Бурми . Подврста -{ C. a. harterti }- која је станарица насељава Мароко , Алжир и Тунис . Исхрана У потрази за пленом лети брзо и ниско укочених крила . Храни се малим сисарима , малим птицама , јајима птица , инсектима , гмизавцима , рибама и жабама . Размножавање Сезона гнежђења почиње у периоду од средине марта до почетка маја . Мужјаци се често паре са две , а пенекад и са три женке . Парови обично остају заједно само у току једне сезоне парења , ређе остају заједно неколико година . Гнездо граде на тлу , од трске , гранчица и траве . Гнезда обично граде међу трском и жбуњем . Женка полажејаја , на којим лежи сама , након излегања о птићима заједно брину и мужјак и женка . Јаја су бела и овалног облика . Инкубација траје38 дана , а након излегања младе птице напуштају гнездо последана . Име Латинско име рода -{ Circus }- је изведено од старогрчке речи -{ kirkos }- . Под тим именом је највероватније била позната пољска еја , која је то име добила по свом кружном лету ( -{ kirkos }- → „ круг ” ) . Латинско име врсте -{ aeruginosus }- значи „ рђава ” . Референце Литература Спољашње везе „ Еја мочварица ” tromedja.rs Еје