Mula Ali Kušći
Alaudin Ali ibn Muhamed Samarkandi – Mula Ali Kušći, rođen je u Samarkandu. Istoričari smatraju da je on jedan od najslavnijih iranskih matematičara XV veka. Pošto je njegov otac čuvao lovačke ptice u palati Ulug-bega, mladi Ali je dobio mogućnost da matematiku i astronomiju izučava na najelitnijem mestu, tj. kod čuvenog Rumija, glavnog predstavnika i jednog od najznačajnijih profesora na tradicionalnom univerzitetu u Samarkandu.
 
U doba Ulug-bega, jastrebovi su najčešće korišćeni za lov. Često korišćenje i prisustvo ovih ptica u Ulug-begovoj palati prouzrokovali su potrebu da ih čuva osoba koja dobro poznaje ovu vrstu lovačkih ptica. Otac Mula Alija Kušćija u tome je sigurno bio najbolji. Zato je postao veoma blizak Ulug-begu i prozvan je „Kušći”. „Kuš” na persijskom jeziku znači jastreb, a pridev „ći” u drevnom persijskom jeziku odnosi se na osobu koja ima neko posebno umeće. Ovo ime poneli su i ostali članovi njegove porodice, naravno i njegov sin Ali.

Kušćijev mukotrpni trud i poseban naučni talenat bili su glavni uzroci da nakon Rumijeve smrti upravo on bude izabran za šefa opservatorije pri tom univerzitetu. Na tom položaju, Kušći je značajno doprineo usavršavanju Ulug-begovog horoskopa.

Umro je 1474. godine.

Dela 

Od Kušćijevih matematičkih dela izdvajamo sledeće naslove:
 Ar-Risala al-Muhamadija

Pišući ponajviše o raznim disciplinama aritmetike, Kušći je ovo arapsko referentno delo posvetio osmanskom sultanu Mehmetu II. Ovaj traktat se sastoji iz dva dela. U prvom delu se u okviru pet zasebnih eseja promatraju upotreba principa aritmetike od strane astronoma u staroindijskoj aritmetici, kao i njihova funkcionalnost pri rešavanju kvadratnih polinoma. Tu se takođe obrazlažu i određene teme iz algebre i još neki principi koji su blisko povezani sa aritmetikom. U nastavku, Kušći je u drugom delu ovog spisa, u tri eseja, ukazao na način merenja različitih linija i površina dvodimenzionalnih i sfernih figura.

 Mizan al-hisab [Vaga aritmetike]

Ova knjiga je napisana na persijskom jeziku. Kušći je u ovom istraživačkom poduhvatu prezentovao fundamentalne smernice staroindijske astronomske i površinske aritmetike.

 Šarhu Zidži Ulug-beg [Komentar Ulug-begovog horoskopa]

Danas se u mnogim svetskim muzejima i bibliotekama čuva nekoliko rukopisnih primeraka ovog dragocenog horoskopa, uglavnom pisanog na persijskom jeziku.

Izvori 

Персијски математичари
Персијски астрономи
Рођени 1403.
Умрли 1474.
Alaudin Ali ibn Muhamed Samarkandi – Mula Ali Kušći , rođen je u Samarkandu . Istoričari smatraju da je on jedan od najslavnijih iranskih matematičara XV veka . Pošto je njegov otac čuvao lovačke ptice u palati Ulug-bega , mladi Ali je dobio mogućnost da matematiku i astronomiju izučava na najelitnijem mestu , tj. kod čuvenog Rumija , glavnog predstavnika i jednog od najznačajnijih profesora na tradicionalnom univerzitetu u Samarkandu . U doba Ulug-bega , jastrebovi su najčešće korišćeni za lov . Često korišćenje i prisustvo ovih ptica u Ulug-begovoj palati prouzrokovali su potrebu da ih čuva osoba koja dobro poznaje ovu vrstu lovačkih ptica . Otac Mula Alija Kušćija u tome je sigurno bio najbolji . Zato je postao veoma blizak Ulug-begu i prozvan je „ Kušći ” . „ Kuš ” na persijskom jeziku znači jastreb , a pridev „ ći ” u drevnom persijskom jeziku odnosi se na osobu koja ima neko posebno umeće . Ovo ime poneli su i ostali članovi njegove porodice , naravno i njegov sin Ali . Kušćijev mukotrpni trud i poseban naučni talenat bili su glavni uzroci da nakon Rumijeve smrti upravo on bude izabran za šefa opservatorije pri tom univerzitetu . Na tom položaju , Kušći je značajno doprineo usavršavanju Ulug-begovog horoskopa . Umro je godine . Dela Od Kušćijevih matematičkih dela izdvajamo sledeće naslove : Ar-Risala al-Muhamadija Pišući ponajviše o raznim disciplinama aritmetike , Kušći je ovo arapsko referentno delo posvetio osmanskom sultanu Mehmetu II . Ovaj traktat se sastoji iz dva dela . U prvom delu se u okviru pet zasebnih eseja promatraju upotreba principa aritmetike od strane astronoma u staroindijskoj aritmetici , kao i njihova funkcionalnost pri rešavanju kvadratnih polinoma . Tu se takođe obrazlažu i određene teme iz algebre i još neki principi koji su blisko povezani sa aritmetikom . U nastavku , Kušći je u drugom delu ovog spisa , u tri eseja , ukazao na način merenja različitih linija i površina dvodimenzionalnih i sfernih figura . Mizan al-hisab [ Vaga aritmetike ] Ova knjiga je napisana na persijskom jeziku . Kušći je u ovom istraživačkom poduhvatu prezentovao fundamentalne smernice staroindijske astronomske i površinske aritmetike . Šarhu Zidži Ulug-beg [ Komentar Ulug-begovog horoskopa ] Danas se u mnogim svetskim muzejima i bibliotekama čuva nekoliko rukopisnih primeraka ovog dragocenog horoskopa , uglavnom pisanog na persijskom jeziku . Izvori Персијски математичари Персијски астрономи Рођени Умрли