Владимир Варићак
Владимир Варићак (Швица код Оточца, 1. март 1865 — Загреб, 17. јануар 1942) био је српски и југословенски математичар, физичар и професор анализе.

Биографија 
Рођен је у етнички српској породици у селу Швица покрај Оточца 1865. године у тадашњем Аустријском царству, простор данашње Хрватске.
Основну школу је похађао у Сиску, у Петрињи средњу школу коју је завршио 1880. године, а вишу школу у Загребу коју је завршио 1883. године. Студирао је математику и физику на Филозофском факултету у Загребу. Дипломирао је 1888. године. Докторирао је већ 1891. године на тему "Теорија ножиштних кривуља". Након тога радио је као професор на реалним гимназијама у Земуну, Бакру, Загребу и Осијеку. Предавао је Милутину Миланковићу.

Наставио је с академским напредовањем, хабилитован је на Филозофском факултету 1895. године, а исте године му је додељена дозвола предавања на универзитету (venia legendi) за алгебарску анализу и сферну тригонометрију. 1898. године је основана Шумарска академија. Варићак је у новој школи постављен као професор математике и физике. Године 1899. је постао суплент на Филозофском факултету након што је отишао професор Карел Захрадник у Брно, а већ 1902. предаје математику као редовни професор. Редовни је члан ХАЗУ-а од 1904. године.

Веома је заслужан за успех математичара Радивоја Кашанина који је тада студирао у Загребу, и био је инструктор Ђури Курепи. Академске године 1921–1922. Варићак је вршио дужност декана факултета. Био је ректор Универзитета у Загребу од 1921. до 1922. године. Проректор је био након ректорског мандата у три наврата 1922–1923. затим 1928–1929. и 1931–1932. године. Кад је умро ректор Милер 1928. године, по други је пут је изабран за проректора.

Био је члан Југословенске академије наука и уметности, Српске академије наука и уметности, Чешке академије наука, Хрватског природњачког друштва и Југословенског математичког друштва.

Научни интереси професора Варићака били су теорија равних линија, теорија функција, теорија релативности и математичко-педагошка проблематика. Много је допринео анализирању Бошковићевог математичког деловања.  Имао је светски углед. Водио је научну полемичку кореспонденцију с водећим светским физичарима попут Алберта Ајнштајна и другима.

Види још 
 Списак српских математичара

Референце

Спољашње везе 

 Владимир Варићак на веб презентацији Математичког института САНУ 
 Биографија на сајту САНУ

Рођени 1865.
Умрли 1942.
Оточачани
Срби у Хрватској
Српски математичари
Српски физичари
Дописни чланови САНУ
Владимир Варићак ( Швица код Оточца , март— Загреб , јануарбио је српски и југословенски математичар , физичар и професор анализе . Биографија Рођен је у етнички српској породици у селу Швица покрај Оточца године у тадашњем Аустријском царству , простор данашње Хрватске . Основну школу је похађао у Сиску , у Петрињи средњу школу коју је завршио године , а вишу школу у Загребу коју је завршио године . Студирао је математику и физику на Филозофском факултету у Загребу . Дипломирао је године . Докторирао је већ године на тему " Теорија ножиштних кривуља " . Након тога радио је као професор на реалним гимназијама у Земуну , Бакру , Загребу и Осијеку . Предавао је Милутину Миланковићу . Наставио је с академским напредовањем , хабилитован је на Филозофском факултету године , а исте године му је додељена дозвола предавања на универзитету ( venia legendi ) за алгебарску анализу и сферну тригонометрију. године је основана Шумарска академија . Варићак је у новој школи постављен као професор математике и физике . Године је постао суплент на Филозофском факултету након што је отишао професор Карел Захрадник у Брно , а већ предаје математику као редовни професор . Редовни је члан ХАЗУ-а од године . Веома је заслужан за успех математичара Радивоја Кашанина који је тада студирао у Загребу , и био је инструктор Ђури Курепи . Академске године1922. Варићак је вршио дужност декана факултета . Био је ректор Универзитета у Загребу од до године . Проректор је био након ректорског мандата у три наврата1923. затим1929. и1932. године . Кад је умро ректор Милер године , по други је пут је изабран за проректора . Био је члан Југословенске академије наука и уметности , Српске академије наука и уметности , Чешке академије наука , Хрватског природњачког друштва и Југословенског математичког друштва . Научни интереси професора Варићака били су теорија равних линија , теорија функција , теорија релативности и математичко-педагошка проблематика . Много је допринео анализирању Бошковићевог математичког деловања . Имао је светски углед . Водио је научну полемичку кореспонденцију с водећим светским физичарима попут Алберта Ајнштајна и другима . Види још Списак српских математичара Референце Спољашње везе Владимир Варићак на веб презентацији Математичког института САНУ Биографија на сајту САНУ Рођени Умрли Оточачани Срби у Хрватској Српски математичари Српски физичари Дописни чланови САНУ