Племенита красница
Племенита красница (-{Russula integra}-) је јестива гљива. Може се пронаћи у планинама Словеније и Црне Горе у јеловитим и смрековитим шумама. Доста је честа и у субмедитеранском подручју Црне Горе, Херцеговине и Хрватске уз црне борове масовна гљива:у Босни рјеђа.

Клобук 
Клобук је величине 6-12-(15)cm, у младости готово полулоптаст, убрзо с јамицом која се шири, тако да одрасли примјерци постају тањурасто удубљени с надоље заобљеним врхом;врх с временом све бива урезанији и ребрасти пектиниран. Кожица глатка, као полирана, блистава, за влажна времена љепљива, једва је суша може просушити, но и тада се сјаји попут огледала које одбија свјетлост;да се згулити од 1/3 до 2/3. У младости већином чоколадно до црносмеђа с лаким љубичастим тоном, убрзо према тјемену и с окермаслинастим мрљама, које се могу касније и спојити запосједнувши цијелу кружну зону удубљења. Понекад је цијела површина кожноокер, већином махагони тона, с кармин или розе нијансом-и у том случају, као и кад превлада маслинасти тон, клобук по бојама веома подсјећа на -{Russulu olivaceu}-.

Листићи 
Листови су готово слободни, односно узлазно прирасли, анастомозирани, понекад рачвасти и чешће вијугави, густи, врло крто-ломљиви, широки 4-14mm;најприје боје бананина меса с лимуножутом оштрицом, касније окержути.

Отрусина 
Отрусина је загаситоокер.

Стручак 
Величине је 4-9/1,5-3,5cm, ваљкаст, трбушаст или батинасто задебљан, ширим уздужним браздама наборан, го, готово свиленасте површине. Већином чисто бијел, понекад мало карминорозе и с неколико жућкастих мрља у дну. Увијек краћи од ширине клобука. Кора врло тврда, језгра спужвасто мека.

Месо 
У клобуку месо је дебело 5-8mm, сњежнобијело, не баш тврдо. Укус врло угодан и потпуно благ, мирис на јабуке, код презрелих на исцијеђени сок од грожђа који након ферментације прелази у вино.

Хемијске реакције 
Месо: на фенол розе боје, па загаситопурпурнорозе, најзад чађавоцрна. На жељезни сулфат једном на окер, други пут маслинаста. На калијеву лужину блиједосивкастоокер. Листићи: на анилин пвих неколико сати зеленкастожута, затим наранџаста.

Микроскопија 
Споре овоидне до готово округле, са изолираним, и више од 1mi дугим иглицама, већином са hyailinim мјехурићима:8,5-11,5/7-9,5mi. Базидији 42-54/12,5-16mi. Стеригмата 7-9mi. Cystide 50-80/10-11,5mi.

Станиште и распрострањеност 
У планинама Словеније и Црне Горе у јеловим и смрековим шумама доста честа, у субмедитеранском подручју Црне Горе, Херцеговине и Хрватске уз црне борове масовна гљива; у Босни рјеђа. Између Карловца и Босанаца у мијешаним листопадно-четинарским шумама честа. Радо на травнатим теренима између камења, гдје воли расти и Suillus granulatus.

Доба 
VII-X

Јестивост 
Безувјетно спада у прворазредне јестиве гљиве:не само сласна, него и издашна, крупна гљива, која се може и брзо сакупити у довољној количини. Прикладна за припремање на све начине, једино није за сушење.

Сличне врсте 
По клобуку упадљиво слична, такође изврсно јестива шећерка, -{Russula olivacea}-, има врло густо карминорозе истачкан стручак цијелом дужином, а већином и оштрицу тих боја: на жељезни сулфат не реагује ни жуто ни маслинасто, него наранџасто или смеђе. Ромелова красница -{Russula romellii}- је масовна и најранија гљива храстово-грабових и кестенових шума у нижим предјелима Хрватске, има исто тако кармин или смеђерозе стране, а удубљено тјеме маслинастожуто;једнако крупна врста, потпуно бијелог стручка-разликује се углавном по стручку, дужем од ширине клобука и нешто мањим спорама, те стаништем(друго дрвеће и кисело тло).

Референце

Спољашње везе 

Russula
Јестиве печурке
Племенита красница ( -{ Russula integra }- ) је јестива гљива . Може се пронаћи у планинама Словеније и Црне Горе у јеловитим и смрековитим шумама . Доста је честа и у субмедитеранском подручју Црне Горе , Херцеговине и Хрватске уз црне борове масовна гљива:у Босни рјеђа . Клобук Клобук је величине( 15 ) cm , у младости готово полулоптаст , убрзо с јамицом која се шири , тако да одрасли примјерци постају тањурасто удубљени с надоље заобљеним врхом ; врх с временом све бива урезанији и ребрасти пектиниран . Кожица глатка , као полирана , блистава , за влажна времена љепљива , једва је суша може просушити , но и тада се сјаји попут огледала које одбија свјетлост ; да се згулити од3 до3 . У младости већином чоколадно до црносмеђа с лаким љубичастим тоном , убрзо према тјемену и с окермаслинастим мрљама , које се могу касније и спојити запосједнувши цијелу кружну зону удубљења . Понекад је цијела површина кожноокер , већином махагони тона , с кармин или розе нијансом-и у том случају , као и кад превлада маслинасти тон , клобук по бојама веома подсјећа на -{ Russulu olivaceu } - . Листићи Листови су готово слободни , односно узлазно прирасли , анастомозирани , понекад рачвасти и чешће вијугави , густи , врло крто-ломљиви , широкиm ; најприје боје бананина меса с лимуножутом оштрицом , касније окержути . Отрусина Отрусина је загаситоокер . Стручак Величине је1,5-3,5cm , ваљкаст , трбушаст или батинасто задебљан , ширим уздужним браздама наборан , го , готово свиленасте површине . Већином чисто бијел , понекад мало карминорозе и с неколико жућкастих мрља у дну . Увијек краћи од ширине клобука . Кора врло тврда , језгра спужвасто мека . Месо У клобуку месо је дебелоm , сњежнобијело , не баш тврдо . Укус врло угодан и потпуно благ , мирис на јабуке , код презрелих на исцијеђени сок од грожђа који након ферментације прелази у вино . Хемијске реакције Месо : на фенол розе боје , па загаситопурпурнорозе , најзад чађавоцрна . На жељезни сулфат једном на окер , други пут маслинаста . На калијеву лужину блиједосивкастоокер . Листићи : на анилин пвих неколико сати зеленкастожута , затим наранџаста . Микроскопија Споре овоидне до готово округле , са изолираним , и више одi дугим иглицама , већином са hyailinim мјехурићима:8,5-11,5 / 7-9,5mi . Базидији12,5-16mi . Стеригматаi . Cystide10-11,5mi . Станиште и распрострањеност У планинама Словеније и Црне Горе у јеловим и смрековим шумама доста честа , у субмедитеранском подручју Црне Горе , Херцеговине и Хрватске уз црне борове масовна гљива ; у Босни рјеђа . Између Карловца и Босанаца у мијешаним листопадно-четинарским шумама честа . Радо на травнатим теренима између камења , гдје воли расти и Suillus granulatus . Доба VII-X Јестивост Безувјетно спада у прворазредне јестиве гљиве:не само сласна , него и издашна , крупна гљива , која се може и брзо сакупити у довољној количини . Прикладна за припремање на све начине , једино није за сушење . Сличне врсте По клобуку упадљиво слична , такође изврсно јестива шећерка , -{ Russula olivacea }- , има врло густо карминорозе истачкан стручак цијелом дужином , а већином и оштрицу тих боја : на жељезни сулфат не реагује ни жуто ни маслинасто , него наранџасто или смеђе . Ромелова красница -{ Russula romellii }- је масовна и најранија гљива храстово-грабових и кестенових шума у нижим предјелима Хрватске , има исто тако кармин или смеђерозе стране , а удубљено тјеме маслинастожуто ; једнако крупна врста , потпуно бијелог стручка-разликује се углавном по стручку , дужем од ширине клобука и нешто мањим спорама , те стаништем( друго дрвеће и кисело тло ) . Референце Спољашње везе Russula Јестиве печурке