Jednoćelijski organizam
Jednoćelijski organizmi su svi oni životni oblici (telesne organizacije) kod kojih samo jedna ćelija ima sve bitne osobine živih bića, a naročito individualnost (autonomiju), samopodešavanje (autoregulaciju) i samoponavljanje (autoreprodukciju).

Pregled 
Jedna od brojnih podela živog sveta je i prema složenosti telesne građe, koja ga svrstava u dve najšire kategorije:
 jednoćelijski i
 višećelijski organizmi (-{Metazoa}-).

Jednoćelijski organizmi imaju samo jednu jedinu ćeliju, iako se ponekad okupljaju u kolonije. U ovu neformalnu kategoriju spadaju sve arheje, većina bakterija, neke gljive i mnogi protisti.

Ranije su se eukarioti delili samo na carstva biljaka i životinja, što znači da su se i svi jednoćelijski organizmi delili na jednoćelijske biljke i jednoćelijske životinje. Tako su ameboidni organizmi smatrani jednostavnim životinjama, pri čemu su neki uključivani u razred -{Eumycetozoa}- a bičari (-{Flagellata}-), kao na primer -{Euglena}-, ponekad jednoćelijskim algama a ponekad životinjama. Prema novijim stajalištima, svi jednoćelijski eukarioti svrstavaju se ili u carstvo protista ili -{Protoctisti}-.

Prema najnovijim spoznajama, -{Eumycetozoe}- se smatraju zasebnim carstvom. Iako kod većina ovih vrsta organizmi imaju jednu ćeliju, ona može sadržavati više jedara i može biti velika i do 80 cm. Uvrštavanje u carstvo gljiva takođe nije biološki prihvatljivo, jer su neke vrste ameboidne forme, čega kod gljiva nema.

Podela na jednoćelijske i višećelijske organizme je samo formalno-opisna i ne daje nikakvu informaciju o filogenetskim vezama i odnosima, načinu života, unutrašnjoj građi ili oblicima održavanja homeostaze, niti razmjene tvari sa životnim okruženjem ili oblicima formiranja potomstva.

Vidi još

Reference 

Биолошка терминологија
Животиње
Биљке

Протисти
Jednoćelijski organizmi su svi oni životni oblici ( telesne organizacije ) kod kojih samo jedna ćelija ima sve bitne osobine živih bića , a naročito individualnost ( autonomiju ) , samopodešavanje ( autoregulaciju ) i samoponavljanje ( autoreprodukciju ) . Pregled Jedna od brojnih podela živog sveta je i prema složenosti telesne građe , koja ga svrstava u dve najšire kategorije : jednoćelijski i višećelijski organizmi ( -{ Metazoa }- ) . Jednoćelijski organizmi imaju samo jednu jedinu ćeliju , iako se ponekad okupljaju u kolonije . U ovu neformalnu kategoriju spadaju sve arheje , većina bakterija , neke gljive i mnogi protisti . Ranije su se eukarioti delili samo na carstva biljaka i životinja , što znači da su se i svi jednoćelijski organizmi delili na jednoćelijske biljke i jednoćelijske životinje . Tako su ameboidni organizmi smatrani jednostavnim životinjama , pri čemu su neki uključivani u razred -{ Eumycetozoa }- a bičari ( -{ Flagellata }- ) , kao na primer -{ Euglena }- , ponekad jednoćelijskim algama a ponekad životinjama . Prema novijim stajalištima , svi jednoćelijski eukarioti svrstavaju se ili u carstvo protista ili -{ Protoctisti }- . Prema najnovijim spoznajama , -{ Eumycetozoe }- se smatraju zasebnim carstvom . Iako kod većina ovih vrsta organizmi imaju jednu ćeliju , ona može sadržavati više jedara i može biti velika i docm . Uvrštavanje u carstvo gljiva takođe nije biološki prihvatljivo , jer su neke vrste ameboidne forme , čega kod gljiva nema . Podela na jednoćelijske i višećelijske organizme je samo formalno-opisna i ne daje nikakvu informaciju o filogenetskim vezama i odnosima , načinu života , unutrašnjoj građi ili oblicima održavanja homeostaze , niti razmjene tvari sa životnim okruženjem ili oblicima formiranja potomstva . Vidi još Reference Биолошка терминологија Животиње Биљке Протисти