Југолира
Југолира или „Б” лира била је посебан окупациони новац и привремено средство плаћања за подручја под управом Југославенске армије, која су још увек формално припадала Италији. Новац који је био у оптицају од 1945—1947. године, штампала је Господарска банка за Истру, Ријеку и Словенско приморје 1945. године са вредношћу израженом у лирама. У односу на југословенски динар Лира „Б” била је у односу: 10 „Б”" лира (југолира) = 1 југословенски динар.

Називи 
Емисија се службено називала „Б” лира, али су је у народу називала и „Титина лира” (Титова лира), „barchette” (лира са баркама), „Тршћанска лира” или „југолира” (југословенска лира).

Историјат 
Када Истра и Ријека, по завршетку Другог светског рата још нису биле формално унутар граница Југославије, Слободна Територија Трста или Зона Б, налазе се под управом ЈНА, са седиштем у Опатији.

Нова власт на овој територији увела је нову валуту „Б” лиру, јер југословенски динар није постао званична валута. За њу је гарантовала Господарска банка за Истру, Ријеку и Словенско приморје.

Службени курс је био 100 „Б” лира за 30 динара. За овдашње људе то је било готово свеједно, будући да се због послератне несташице; хранеа, одећа и обућа добијала на бонове.

Међутим за повратнике из Европе и Америке, новац је вредео двоструко више!

Економски ова валута која је за повратнике из Европе и Америке, вредела двоструко више, није имала куповну моћ изван подручја Б, јер је италијанских лира морала да се обавезно конверзију у „југолире”" по курсу 1 : 1. Тако су сви који су доносили италијанску лиру на подручје зоне Б, исту ковертовали у „Б” лиру. Тиме су омогућили југословенским властима да прикупе за своје потребе, релативно стабилну валуту у тадашњој Европи, по попвољном курсу.

„Б” лира није имала кованице, већ су у оптицају биле само папирне новчанице. Новчанице су штампане у Љубљани и Загребу, у девет апоена од 1 до 1000 „Б” лира.

Повучене су из оптицаја у септембру 1947. године и замењене новчаницама југословенског динара.

Напомене

Извори

Литература 
 Anna Bramwell, Refugees in the age of total war, Routledge ed., 
 Pamela Ballinger, History in exile: memory and identity at the borders of the Balkans, Princeton University Press, 
 Guido Crainz, Il dolore e l'esilio: l'Istria e le memorie divise d'Europa, Roma, Donzelli Editore, 
 Renato Cristin, Die Foibe: Vom politischen Schweigen zur historischen Wahrheit= Foibe: Dal silenzio Politico alla Verità Storica, Istituto Italiano di Cultura, LIT Verlag Berlin-Hamburg-Münster,

Спољашње везе 
 Била једном југолира

Валуте
Југославија
Бивше државе на Балканском полуострву
Југолира или „ Б ” лира била је посебан окупациони новац и привремено средство плаћања за подручја под управом Југославенске армије , која су још увек формално припадала Италији . Новац који је био у оптицају од1947. године , штампала је Господарска банка за Истру , Ријеку и Словенско приморје године са вредношћу израженом у лирама . У односу на југословенски динар Лира „ Б ” била је у односу:„ Б ” " лира ( југолира ) =југословенски динар . Називи Емисија се службено називала „ Б ” лира , али су је у народу називала и „ Титина лира ” ( Титова лира ) , „ barchette ” ( лира са баркама ) , „ Тршћанска лира ” или „ југолира ” ( југословенска лира ) . Историјат Када Истра и Ријека , по завршетку Другог светског рата још нису биле формално унутар граница Југославије , Слободна Територија Трста или Зона Б , налазе се под управом ЈНА , са седиштем у Опатији . Нова власт на овој територији увела је нову валуту „ Б ” лиру , јер југословенски динар није постао званична валута . За њу је гарантовала Господарска банка за Истру , Ријеку и Словенско приморје . Службени курс је био„ Б ” лира задинара . За овдашње људе то је било готово свеједно , будући да се због послератне несташице ; хранеа , одећа и обућа добијала на бонове . Међутим за повратнике из Европе и Америке , новац је вредео двоструко више ! Економски ова валута која је за повратнике из Европе и Америке , вредела двоструко више , није имала куповну моћ изван подручја Б , јер је италијанских лира морала да се обавезно конверзију у „ југолире ” " по курсу : Тако су сви који су доносили италијанску лиру на подручје зоне Б , исту ковертовали у „ Б ” лиру . Тиме су омогућили југословенским властима да прикупе за своје потребе , релативно стабилну валуту у тадашњој Европи , по попвољном курсу . „ Б ” лира није имала кованице , већ су у оптицају биле само папирне новчанице . Новчанице су штампане у Љубљани и Загребу , у девет апоена оддо„ Б ” лира . Повучене су из оптицаја у септембру године и замењене новчаницама југословенског динара . Напомене Извори Литература Anna Bramwell , Refugees in the age of total war , Routledge ed . , Pamela Ballinger , History in exile : memory and identity at the borders of the Balkans , Princeton University Press , Guido Crainz , Il dolore e l' esilio : l'Istria e le memorie divise d' Europa , Roma , Donzelli Editore , Renato Cristin , Die Foibe : Vom politischen Schweigen zur historischen Wahrheit= Foibe : Dal silenzio Politico alla Verità Storica , Istituto Italiano di Cultura , LIT Verlag Berlin-Hamburg-Münster , Спољашње везе Била једном југолира Валуте Југославија Бивше државе на Балканском полуострву