Суд општенародни србски у Крагујевцу
Вештином својом, а и захваљујући јачању Србије, Кнез Милош је успео да крајем 1820. године, пренесе расправљање спорова и кривице Срба, искључиво у надлежност српских старешина. Резултат тога је било и оснивање прве правне институције у ослобођеној Србији. Та институција добила је име „Суд обшченародни сербски”, а за седиште јој је одређен Крагујевац.

Суд општенародни србски у Крагујевцу је претходник Државног савета. Државни савет је тек 1835. стварно установљен иако је већ хатишериф из 1830. године прописао његово увођење.

Највиши суд је више пута мењао назив и компетенције (звала се „Суд општенародни сербски”, „Магистрат крагујевачки”, „Канцеларија општенародна сербска” и сл.), док није нестала 1835. године.

Види још 
 Јован Бобовац, председник суда

Референце 

Судство
Историја Крагујевца
Кнежевина Србија
Вештином својом , а и захваљујући јачању Србије , Кнез Милош је успео да крајем године , пренесе расправљање спорова и кривице Срба , искључиво у надлежност српских старешина . Резултат тога је било и оснивање прве правне институције у ослобођеној Србији . Та институција добила је име „ Суд обшченародни сербски ” , а за седиште јој је одређен Крагујевац . Суд општенародни србски у Крагујевцу је претходник Државног савета . Државни савет је тек стварно установљен иако је већ хатишериф из године прописао његово увођење . Највиши суд је више пута мењао назив и компетенције ( звала се „ Суд општенародни сербски ” , „ Магистрат крагујевачки ” , „ Канцеларија општенародна сербска ” и сл . ) , док није нестала године . Види још Јован Бобовац , председник суда Референце Судство Историја Крагујевца Кнежевина Србија