Standardi obrazovanja
Standardi u obrazovanju su mere nivoa razvijenosti određenih učeničkih kompetencija. Kompetencije podrazumevaju različite vidove znanja, veština I stavova koje učenik poseduje. 
Zakon o osnovama sistema obrazovanja I vaspitanja (2009), predvideo je definisanje standarda za osnovno I srednje obrazovanje, čime bi se standardizovalo znanje koje učenici treba da usvoje I kompetencije koje treba da razviju u douniverzitetskom obrazovanju. 

Definisanje ključnih kompetencija I reformisanje školskih programa u skladu sa njima, započelo je 2006. godine, kada je Evropska Unija usvojila Evropski okvir ključnih kompetencija za celoživotno učenje(-{European Reference Framework of Key Competences for Lifelong Learning}-). 

Standardi su zasnovani na kompetencijama koje treba da omoguće učenicima da uspešno odgovore na različite životne izazove. Uvođenje standardi obrazovanja ima I neposrednu dobrobit kako za nastavnike, tako I za učenike I roditelje. Dobrobit koju nastavnici imaju je blagovremeno planiranje sadržaja, metoda i sredstava kojim ostvaruju ishode, učenici imaju jasniji uvid šta se od njih očekuje i koje su mere postignuća i kako im to može pomoći u svakodnevnom životu i školovanju. Roditeljima standardi obrazovanja mogu da pomognu da lakše prate proces napredovanja deteta i šta mogu da očekuju od procesa obrazovanja. 
 
Osnovna promena u obrazovanju orijentisanom  ka razvijanju kompetencija učenika je, dinamičnije I angažovanije  učešće  učenika u procesu obrazovanja, što izlazi iz okvira tradicionalnih školskih predmeta. Ovakav pristup zahteva planiranje različitih oblika nastave na nivou školskih timova i kompleksniji rad nastavnika na času. 

Promene koje donose nove tehnologije u radu, kao I socijalne promene, postavljaju nove zahteve obrazovnom sistemu za razvoj kompetencija koje omogućuju lakše prilagođavanje promenama.  

Standardizacija obrazovnog sistema se uklapa I u moderan concept obrazovanja a to je obrazovanje za ceo život. To znači da se kroz školovanje ne samo stiču znanja, nego I svest da treba da se tokom celog života vraćati učenju. Bez učenja odrasli se loše snalaze, ne napreduju u poslu ili gube posao, jer nauka I tehnologija menja prirodu poslova. To može da se odrazi loše I na društvo u celini I njegovu budućnost. 
Generacije koje se sada školuju u Srbiji biće građani Evropske Unije I zato je važno da pratimo u kojoj  meri ih obrazovanje priprema za budućnost.

Literatura 
Priručnik za nastavnike – Opšti standardi postignuća za kraj opšteg srednjeg I srednjeg stručnog obrazovanja I vaspitanja u delu opšteobrazovnih predmeta, Beograd, 2015
Obrazovanje za novo vreme, Ka smislenom celoživotnom učenju i razvoju ključnih kompetencija Aleksandar Baucal, Beograd, 2014
Međupredmetne kompetencije za kraj opšteg srednjeg obrazovanja, Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja, Beograd, 2013

obrazovanje
Standardi u obrazovanju su mere nivoa razvijenosti određenih učeničkih kompetencija . Kompetencije podrazumevaju različite vidove znanja , veština I stavova koje učenik poseduje . Zakon o osnovama sistema obrazovanja I vaspitanja predvideo je definisanje standarda za osnovno I srednje obrazovanje , čime bi se standardizovalo znanje koje učenici treba da usvoje I kompetencije koje treba da razviju u douniverzitetskom obrazovanju . Definisanje ključnih kompetencija I reformisanje školskih programa u skladu sa njima , započelo je godine , kada je Evropska Unija usvojila Evropski okvir ključnih kompetencija za celoživotno učenje( -{ European Reference Framework of Key Competences for Lifelong Learning }- ) . Standardi su zasnovani na kompetencijama koje treba da omoguće učenicima da uspešno odgovore na različite životne izazove . Uvođenje standardi obrazovanja ima I neposrednu dobrobit kako za nastavnike , tako I za učenike I roditelje . Dobrobit koju nastavnici imaju je blagovremeno planiranje sadržaja , metoda i sredstava kojim ostvaruju ishode , učenici imaju jasniji uvid šta se od njih očekuje i koje su mere postignuća i kako im to može pomoći u svakodnevnom životu i školovanju . Roditeljima standardi obrazovanja mogu da pomognu da lakše prate proces napredovanja deteta i šta mogu da očekuju od procesa obrazovanja . Osnovna promena u obrazovanju orijentisanom ka razvijanju kompetencija učenika je , dinamičnije I angažovanije učešće učenika u procesu obrazovanja , što izlazi iz okvira tradicionalnih školskih predmeta . Ovakav pristup zahteva planiranje različitih oblika nastave na nivou školskih timova i kompleksniji rad nastavnika na času . Promene koje donose nove tehnologije u radu , kao I socijalne promene , postavljaju nove zahteve obrazovnom sistemu za razvoj kompetencija koje omogućuju lakše prilagođavanje promenama . Standardizacija obrazovnog sistema se uklapa I u moderan concept obrazovanja a to je obrazovanje za ceo život . To znači da se kroz školovanje ne samo stiču znanja , nego I svest da treba da se tokom celog života vraćati učenju . Bez učenja odrasli se loše snalaze , ne napreduju u poslu ili gube posao , jer nauka I tehnologija menja prirodu poslova . To može da se odrazi loše I na društvo u celini I njegovu budućnost . Generacije koje se sada školuju u Srbiji biće građani Evropske Unije I zato je važno da pratimo u kojoj meri ih obrazovanje priprema za budućnost . Literatura Priručnik za nastavnike – Opšti standardi postignuća za kraj opšteg srednjeg I srednjeg stručnog obrazovanja I vaspitanja u delu opšteobrazovnih predmeta , Beograd , Obrazovanje za novo vreme , Ka smislenom celoživotnom učenju i razvoju ključnih kompetencija Aleksandar Baucal , Beograd , Međupredmetne kompetencije za kraj opšteg srednjeg obrazovanja , Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja , Beograd , obrazovanje