Срећково врело
Срећково врело је мала клисура и један од многобројних крашких извора у кршу Источне Србије, који избија у атару села Каменица, у Градској општини Пантелеј, у подножју источних падина планине Калафат.

Положај 
Срећково врело се налази у селу Каменеица на 7 км северно од центра оближњег града Ниша. На темељима римског храма, само 300 м од врела, у средњем веку саграђена је манастира Свети Ђорђе, који је био један од највећих манастира нишке области у средњем веку. У њему је радила једна од први преписивачких и илуминаторских школа (декорација књига сликама). У њему су од 1515. до 1553. године исписане прве књиге у Нишком крају. Манастир је дуго био у рушевинама, затрпан и заборављен. Пронађен је археолошким ископавањима 1988. године.

Геоморфологија 
Срећково врело је у ствари извориште Каменичког потока, једног од десних притока Нишаве, чије воде се у њу уливају након воденог тока од 8 км. Врело прихрањује хидрогеолошка површина слива планине Калафат, са највишом котом 837 m. На југу слив је ограничен Нишком котлином, а на северу Топоничком и Копајкошарском или Попшичком реком.

У литолошком погледу скоро цело сливно подручје изграђено је од карбонатних стена - слојевитих и банковитих кречњака и доломита доње креде и старијих формација који су тектонски доста оштећени и карстификовани.

На почетном путу од 1.000 метара ток Каменичког потока има велики број слапова, од којих је први   висине око 3 метра. Испод водопада постоји неколико извора воде који су чисти и пуни ракова.

Експлоатација врела 
На слаповима Каменичког потока који извире из Срећковог изграђено је неколико воденица, из различитих периода, на осам водопада од којих је једна изграђена на првом водопаду у 19. веку.

Чисту планинску воду са овог врела користили су прво Римљани у древном Наису, уз помоћ аквадукта који је саградила Лаудијева VII легија, а чији остаци се и данас виде, а потом и свептенство оближњег манастира Свети Ђорђе изграђеног у  средњем веку, на 300 метара од извора.

Туризам 
Са намером да оживе заборављену прошлост и, природне лепоте Срећковог врела Удружење за локални развој Каменици изградио је панорамску стазу — симболично названу „Воденичарска стаза”. Ова стаза у дужини од 80 метара повезује манастир, поток, врело, водопад и водоницу на Каманичком потоку.

Данас ову стазу користи све већи број посетилаца који, поред аквадукта и манастира, сада имају прилику да виде воденицу, водопад и бистре изворе, до којих се раније није могло прићи од густог растиња.

Галерија

Извори

Спољашње везе 

 Пројекат воденица — Удружење за локални развој каменице

Водени екосистеми
Градска општина Пантелеј
Срећково врело је мала клисура и један од многобројних крашких извора у кршу Источне Србије , који избија у атару села Каменица , у Градској општини Пантелеј , у подножју источних падина планине Калафат . Положај Срећково врело се налази у селу Каменеица накм северно од центра оближњег града Ниша . На темељима римског храма , самом од врела , у средњем веку саграђена је манастира Свети Ђорђе , који је био један од највећих манастира нишке области у средњем веку . У њему је радила једна од први преписивачких и илуминаторских школа ( декорација књига сликама ) . У њему су од до године исписане прве књиге у Нишком крају . Манастир је дуго био у рушевинама , затрпан и заборављен . Пронађен је археолошким ископавањима године . Геоморфологија Срећково врело је у ствари извориште Каменичког потока , једног од десних притока Нишаве , чије воде се у њу уливају након воденог тока одкм . Врело прихрањује хидрогеолошка површина слива планине Калафат , са највишом котомm . На југу слив је ограничен Нишком котлином , а на северу Топоничком и Копајкошарском или Попшичком реком . У литолошком погледу скоро цело сливно подручје изграђено је од карбонатних стена - слојевитих и банковитих кречњака и доломита доње креде и старијих формација који су тектонски доста оштећени и карстификовани . На почетном путу од000 метара ток Каменичког потока има велики број слапова , од којих је први висине окометра . Испод водопада постоји неколико извора воде који су чисти и пуни ракова . Експлоатација врела На слаповима Каменичког потока који извире из Срећковог изграђено је неколико воденица , из различитих периода , на осам водопада од којих је једна изграђена на првом водопаду у веку . Чисту планинску воду са овог врела користили су прво Римљани у древном Наису , уз помоћ аквадукта који је саградила Лаудијева VII легија , а чији остаци се и данас виде , а потом и свептенство оближњег манастира Свети Ђорђе изграђеног у средњем веку , наметара од извора . Туризам Са намером да оживе заборављену прошлост и , природне лепоте Срећковог врела Удружење за локални развој Каменици изградио је панорамску стазу — симболично названу „ Воденичарска стаза ” . Ова стаза у дужини одметара повезује манастир , поток , врело , водопад и водоницу на Каманичком потоку . Данас ову стазу користи све већи број посетилаца који , поред аквадукта и манастира , сада имају прилику да виде воденицу , водопад и бистре изворе , до којих се раније није могло прићи од густог растиња . Галерија Извори Спољашње везе Пројекат воденица — Удружење за локални развој каменице Водени екосистеми Градска општина Пантелеј