Аравачки језици
Аравачки језици (или мајпурски језици) су језичка породица, која укључује велики број језика староседелачких народа Јужне Америке и Кариба. 

Прааравачки језик из кога су настали аравачки језици је настао у Јужној Америци. Временом су се сеобом различитих аравачких народа, њихови језици проширили по Карипским острвима (Мали Антили, Велики Антили и Бахами); касније и по Централној Америци (Хондурас, Белизе).

Аравачки језици су део хипотетичке макро-аравачке групе језика.

Име 
Филипо Салваторе Гили је 1782. ову породицу језика назвао мајпурски језици по мајпурском језику, којим се говорило у делу Венецуеле. До идеје о постојању ове породице језика, Гили је дошао поређењем мајпурског језика са другим језицима код којих је приметио постојање сличности. 

Век касније назив мајпурски језици је промењен у аравачки језици, према културно значајнијем аравачком језику. Назив аравачки језици је затим потпуно потиснуо назив мајпурски језици. 

Са појавом хипотезе о постојању макро-аравачке групе језика назив мајпурски језици је поново ушао у употребу. Тада су северноамерички лингвисти почели да користе назив аравачки језици за ширу групу језика, уместо назива макро-аравачки језици, а за основну језичку породицу у оквиру макро-аравачке групе језика, почели су да користе назив мајпурски језици, уместо назива аравачки језици.

Класификација 
Аравачка породица језика је једна од највећих породица језика у Јужној Америци. Она се дели на две главне гране северну и јужну, које се даље деле на мање подгрупе. Укупан број језика у оквиру ове породице језика је 65 (од којих је 31 језик изумро). 

Аравачки језици:
 Северна грана
 Горњоамазонска (северноамазонска) група:
 Западна подгрупа: 
 Ваинума †
 Мариате †
 Анауја †
 Пиапоко
 Ачагуа
 Амарисана †
 Кабијари
 Варекена
 Мандавака
 Жумана †
 Пасе
 Кајвишана †
 Јукуна
 Гуару †
 Источна подгрупа:
 Тариана
 Кару (кадава-пуритана): 
 Ипека-курипако
 Карутана-банива
 Катаполитани-моривене-мапанаи
 Ресигаро
 Централноамазонска подгрупа: 
 Марава † 
 Баре †
 Гинао †
 Јавитеро †
 Банива (абане, аване) †
 Банива (банива, курипако)
 Мајпуре †
 Манао: 
 Манао †
 Каријај †
 Некласификовани: 
 Варајку †
 Јабана †
 Вирина †
 Ширијана †
 Приморска група:
 Аруан †
 Вапишанска подгрупа (река Бранко): 
 Аторада
 Вапишана (вапићана)
 Мапидиан
 Та-аравачка (карибска аравачка) подгрупа:
 Таино †
 Гуахиро (Вахиро)
 Параухано
 Аравачки
 Калифуна (ињери, острвскокарибски) †
 Гарифуна (црнокарибски)
 Шебајо? (могуће) †
 Какуетио? (могуће) † 
 Источна група:
 Паликур
 Мараван-карипура †
 Јужна грана:
 Западна група: 
 Јанеша
 Чамикуро
 Централна група:
 Пареси подгрупа: 
 Пареси
 Саравека
 Ваура подгрупа: 
 Ваура-мехинаку 
 Јавалапити 
 Кустенау
 Крајњејужна група:
 Терена (укључује: киникинао, терена, гуана и чане)
 Мохо подгрупа: 
 Мохо 
 Бауре
 Паунака †
 Пиро подгрупа: 
 Пиро (јине)
 Мачинери 
 Ињапари †
 Машко-пиро (кухарењо)
 Канамари (канамаре) †
 Апурина
 Кампа група: 
 Ашанинка (кампа)
 Ашенинка (укључује: апурукајали, ацири, перене, пичис, укајали и унини)
 Мачигенга (укључује: номацигенга, какинте, нанти (когапакори) и мачигенга) 

О једном броју аравачких језика постоји мала количина података, због чега је отежана њихова класификација: 
 Кумерал
 Лапачу (аполиста) †
 Морике † 
 Омехес †
 Томедес 
 Енавененаве (салума)

Референце

Литература 
 -{Migliazza E., Campbell L. Panorama general de las lenguas indígenas en América. (Historia general de América, vol.10). Caracas}-, 1988;
 -{Payne D.L. A classification of Maipuran (Arawakan) languages based on shared lexical retentions // Derbyshire D.C., Pullum G.K. (Eds.) Handbook of Amazonian languages, vol. 3. Berlin}-, 1991;
 -{Derbyshire D.C. Arawakan languages // International encyclopedia of linguistics, ed. William Bright, vol. 1. New York}-, 1992;
 -{Aikhenvald A.Y. Language contact in Amazonia. Oxford UP}-, 2002.

Спољашње везе
Аравачки језици ( или мајпурски језици ) су језичка породица , која укључује велики број језика староседелачких народа Јужне Америке и Кариба . Прааравачки језик из кога су настали аравачки језици је настао у Јужној Америци . Временом су се сеобом различитих аравачких народа , њихови језици проширили по Карипским острвима ( Мали Антили , Велики Антили и Бахами ) ; касније и по Централној Америци ( Хондурас , Белизе ) . Аравачки језици су део хипотетичке макро-аравачке групе језика . Име Филипо Салваторе Гили је ову породицу језика назвао мајпурски језици по мајпурском језику , којим се говорило у делу Венецуеле . До идеје о постојању ове породице језика , Гили је дошао поређењем мајпурског језика са другим језицима код којих је приметио постојање сличности . Век касније назив мајпурски језици је промењен у аравачки језици , према културно значајнијем аравачком језику . Назив аравачки језици је затим потпуно потиснуо назив мајпурски језици . Са појавом хипотезе о постојању макро-аравачке групе језика назив мајпурски језици је поново ушао у употребу . Тада су северноамерички лингвисти почели да користе назив аравачки језици за ширу групу језика , уместо назива макро-аравачки језици , а за основну језичку породицу у оквиру макро-аравачке групе језика , почели су да користе назив мајпурски језици , уместо назива аравачки језици . Класификација Аравачка породица језика је једна од највећих породица језика у Јужној Америци . Она се дели на две главне гране северну и јужну , које се даље деле на мање подгрупе . Укупан број језика у оквиру ове породице језика је( од којих јејезик изумро ) . Аравачки језици : Северна грана Горњоамазонска ( северноамазонска ) група : Западна подгрупа : Ваинума † Мариате † Анауја † Пиапоко Ачагуа Амарисана † Кабијари Варекена Мандавака Жумана † Пасе Кајвишана † Јукуна Гуару † Источна подгрупа : Тариана Кару ( кадава-пуритана ) : Ипека-курипако Карутана-банива Катаполитани-моривене-мапанаи Ресигаро Централноамазонска подгрупа : Марава † Баре † Гинао † Јавитеро † Банива ( абане , аване ) † Банива ( банива , курипако ) Мајпуре † Манао : Манао † Каријај † Некласификовани : Варајку † Јабана † Вирина † Ширијана † Приморска група : Аруан † Вапишанска подгрупа ( река Бранко ) : Аторада Вапишана ( вапићана ) Мапидиан Та-аравачка ( карибска аравачка ) подгрупа : Таино † Гуахиро ( Вахиро ) Параухано Аравачки Калифуна ( ињери , острвскокарибски ) † Гарифуна ( црнокарибски ) Шебајо ? ( могуће ) † Какуетио ? ( могуће ) † Источна група : Паликур Мараван-карипура † Јужна грана : Западна група : Јанеша Чамикуро Централна група : Пареси подгрупа : Пареси Саравека Ваура подгрупа : Ваура-мехинаку Јавалапити Кустенау Крајњејужна група : Терена ( укључује : киникинао , терена , гуана и чане ) Мохо подгрупа : Мохо Бауре Паунака † Пиро подгрупа : Пиро ( јине ) Мачинери Ињапари † Машко-пиро ( кухарењо ) Канамари ( канамаре ) † Апурина Кампа група : Ашанинка ( кампа ) Ашенинка ( укључује : апурукајали , ацири , перене , пичис , укајали и унини ) Мачигенга ( укључује : номацигенга , какинте , нанти ( когапакори ) и мачигенга ) О једном броју аравачких језика постоји мала количина података , због чега је отежана њихова класификација : Кумерал Лапачу ( аполиста ) † Морике † Омехес † Томедес Енавененаве ( салума ) Референце Литература -{ Migliazza E . , Campbell L . Panorama general de las lenguas indígenas en América . ( Historia general de América , vol.10 ) . Caracas }- , -{ Payne D.L . A classification of Maipuran ( Arawakan ) languages based on shared lexical retentions / / Derbyshire D.C . , Pullum G.K . ( Eds . ) Handbook of Amazonian languages , vol. Berlin }- , -{ Derbyshire D.C . Arawakan languages / / International encyclopedia of linguistics , ed. William Bright , vol . New York }- , -{ Aikhenvald A.Y . Language contact in Amazonia . Oxford UP }- , Спољашње везе