Генетички модификована храна
Генетички модификована храна (ГМ храна) или биотехнолошка храна, је храна која у себи садржи генетички модификоване организме. Њу је могуће производити захваљујући бројним открићима из области биотехнологије, гране науке која доживљава процват на почетку 20. века.

Утицај на здравље људи 
Светска здравствена организација (СЗО) и досадашња научна истраживања недвосисмлено наводе да тренутно доступна ГМ храна не доноси већи ризик за погоршање здравља људи у поређењу са конвецијалном исхраном, али да сваки продукт треба да буде проверен пре пуштања на тржише.

У поређењу са традиционалним укрштањем и оплемењивањем биљака у пољопривреди, што такође представља вештачки начин модификације биолошких организама, биотехнолошко модификовање је знатно прецизније и носи мањи ризик за нежељене исходе. Такође, други прозиводи добијени технологијом рекомбиноване ДНК се рутински користе у медицини у циљу побољшања здравља, као што су инсулин, хормон раста и моноклонална антитела (нпр. инфликсимаб).

Доказани су економски и здравствени бенефити од производње и коришћења ГМ хране, као што је коришћење тзв. златног жита превенција дефицита витамина А и могућег последичног слепила. Узгајање генетички модификованог плави патлиџан у Бангладешу је за више од 60% смањило употребу штетних пестицида.

Истраживања су показала да широм света постоји забринутост или противљење коришћењу ГМ хране, али и да изразити противници не поседују адекватну информисаност о овој теми.

Референце

Спољашње везе 

 -{A decade of EU-funded GMO research (2001-2010) (PDF). Directorate-General for Research and Innovation. Biotechnologies, Agriculture, Food. European Union. 2010. ISBN 978-92-79-16344-9.}-
 -{The History and Future of GM Potatoes". Potatopro.com. 2010-03-10. Retrieved 2012-12-29.}-
Исхрана
Генетички инжењеринг
Генетички модификовани организами
Генетички модификована храна ( ГМ храна ) или биотехнолошка храна , је храна која у себи садржи генетички модификоване организме . Њу је могуће производити захваљујући бројним открићима из области биотехнологије , гране науке која доживљава процват на почетку века . Утицај на здравље људи Светска здравствена организација ( СЗО ) и досадашња научна истраживања недвосисмлено наводе да тренутно доступна ГМ храна не доноси већи ризик за погоршање здравља људи у поређењу са конвецијалном исхраном , али да сваки продукт треба да буде проверен пре пуштања на тржише . У поређењу са традиционалним укрштањем и оплемењивањем биљака у пољопривреди , што такође представља вештачки начин модификације биолошких организама , биотехнолошко модификовање је знатно прецизније и носи мањи ризик за нежељене исходе . Такође , други прозиводи добијени технологијом рекомбиноване ДНК се рутински користе у медицини у циљу побољшања здравља , као што су инсулин , хормон раста и моноклонална антитела ( нпр. инфликсимаб ) . Доказани су економски и здравствени бенефити од производње и коришћења ГМ хране , као што је коришћење тзв. златног жита превенција дефицита витамина А и могућег последичног слепила . Узгајање генетички модификованог плави патлиџан у Бангладешу је за више од смањило употребу штетних пестицида . Истраживања су показала да широм света постоји забринутост или противљење коришћењу ГМ хране , али и да изразити противници не поседују адекватну информисаност о овој теми . Референце Спољашње везе -{ A decade of EU-funded GMO research( PDF ) . Directorate-General for Research and Innovation . Biotechnologies , Agriculture , Food . European Union . ISBN79-16344-9. }- -{ The History and Future of GM Potatoes " . Potatopro.com .10. Retrieved29. }- Исхрана Генетички инжењеринг Генетички модификовани организами