Административне поделе Југославије
Југославија је била административно подељена у време краљевине на покрајине, области и бановине, а у време федерације на републике. Ниже управно-територијалне јединице чинили су окрузи (жупаније), срезови (котари) и општине.

Краљевина СХС/Југославија

Покрајине и окрузи 

До априла 1922. у Краљевини је постојало 7 привремених покрајина:
 Србија
 Северна Србија
 Јужна Србија
 Црна Гора
 Босна и Херцеговина
 Далмација
 Хрватска и Славонија (Хрватска, Славонија, Међимурје, острво Крк са општином Кастав)
 Словенија (Словенија са Прекомурјем)
 Банат, Бачка и Барања

Заједно са покрајинама су укинути и окрузи, а уместо њих су основане области.

Области 

Видовдански устав из 1921. је успоставио Краљевину СХС као унитарну државу, и, од 26. априла 1922. године, са 33 нове административне области је управљано из града око ког су основане. Нова подела није имала везе са претходном. Територија је била подељена на области:

{|
|
 Врбаска област
 Београдска област
 Битољска област
 Бихаћка област
 Ваљевска област
 Врањска област
 Сремска област
 Дубровничка област
 Загребачка област
 Тимочка област
 Приморско-крајишка област
|
  Шумадијска област
 Крушевачка област
 Љубљанска област
 Мариборска област
 Мостарска област
 Нишка област
 Бачка област
 Осјечка област
 Пожаревачка област
 Косовска област
 Сарајевска област
|
  Скопска област
 Подунавска област
 Сплитска област
 Травничка област
 Тузланска област
 Моравска област
 Ужичка област
 Зетска област
 Рашка област
 Подрињска област
 Брегалничка област
|}

Бановине 

Од 1929, након проглашења Краљевине Југославије, административно се дели се на бановине:
 Дравска бановина, седиште Љубљана (1929—1941)
 Бановина Хрватска, седиште Загреб (1939—1941)
 Савска бановина, седиште Загреб (1929—1939)
 Приморска бановина, седиште Сплит (1929—1939)
 Врбаска бановина, седиште Бања Лука (1929—1941)
 Дринска бановина, седиште Сарајево (1929—1941)
 Зетска бановина, седиште Цетиње (1929—1941)
 Дунавска бановина, седиште Нови Сад (1929—1941)
 Моравска бановина, седиште Ниш (1929—1941)
 Вардарска бановина, седиште Скопље (1929—1941)
 Град Београд, са Земуном и Панчевом чине засебну административну јединицу.

Као уступак Хрватима у Југославији, Бановина Хрватска је настала 1939. спајањем Приморске и Савске бановине, са појединим деловима Врбаске, Дринске, Зетске и Дунавске бановине.

ДФЈ/ФНРЈ/СФРЈ

Социјалистичке републике и аутономне покрајине 
СФРЈ је била подељена на шест социјалистичких република и на две социјалистичке аутономне покрајине које су биле део СР Србије. Главни град је био Београд. СФРЈ су сачињавале следеће републике и покрајине:

Територијална организација република 

Мада је устав ФНРЈ 1946. изричито предвиђао округе, њихово постојање било је доведено у питање већ у првом Општем закону о народним одборима 21. маја 1946, тиме што је члан 9. тог закона утврдио да мање републике не морају имати округе. Потом су све четири републике које су имале округе одлучиле да их укину својим законима у току 1947. године, а међу њима и Србија. Али чим су окрузи укинути, осетио се њихов недостатак. Зато је Президијум Народне скупштине ФНРЈ 24. марта 1949. године прописао обавезу оснивања области у свим републикама, осим у Црној Гори, као и то да се аутономне јединице Војводина и Косово и Метохија неће делити на области. Међутим, и области су биле кратког века, јер су нестале већ 1951. године.

Пре 1955. године постојало је чак 338 срезова (укључени и градови), након тога Републичким је прописима њихов број смањен на 107 срезова. Број им се даље смањивао, крајем 1958. било их је 91. На дан 1. јануара 1960. било их је 75. Разлог смањењу биле су републичке одлуке, тако су у НР Црној Гори 1957. укинути сви срезови (котари), затим у Аутономној Косовско-метохијској области 31. децембра 1959. У Аутономној Покрајини Војводини у исто време задржано је само шест срезова (котара). Остатак срезова постепено је престао да постоји од 1963. до 1967. године.
 У Македонији, Словенији и Војводини – 1965.
 У Босни и Херцеговини – 1966.
 У Хрватској и Србији – 1967.

Срезове су убрзо 1974. замениле заједнице општина односно међуопштинске регионалне заједнице.

СРЈ/СЦГ

Републике и аутономне покрајине 

СРЈ је била подељена на две републике и на две аутономне покрајине које су биле део Републике Србије.

Главни град је био Београд.

Године 2004. усвојене су нове заставе и грбови република.

Територијална организација република

Референце

Литература

Спољашње везе 
 Narodni odbor oblasti Dalmacije
 Narodni odbor oblasti Osijek

Политика Краљевине Југославије
Политика СФРЈ
СР Југославија
Србија и Црна Гора
Југославија је била административно подељена у време краљевине на покрајине , области и бановине , а у време федерације на републике . Ниже управно-територијалне јединице чинили су окрузи ( жупаније ) , срезови ( котари ) и општине . Краљевина СХС / Југославија Покрајине и окрузи До априла у Краљевини је постојалопривремених покрајина : Србија Северна Србија Јужна Србија Црна Гора Босна и Херцеговина Далмација Хрватска и Славонија ( Хрватска , Славонија , Међимурје , острво Крк са општином Кастав ) Словенија ( Словенија са Прекомурјем ) Банат , Бачка и Барања Заједно са покрајинама су укинути и окрузи , а уместо њих су основане области . Области Видовдански устав из је успоставио Краљевину СХС као унитарну државу , и , од априла године , санове административне области је управљано из града око ког су основане . Нова подела није имала везе са претходном . Територија је била подељена на области : { | | Врбаска област Београдска област Битољска област Бихаћка област Ваљевска област Врањска област Сремска област Дубровничка област Загребачка област Тимочка област Приморско-крајишка област | Шумадијска област Крушевачка област Љубљанска област Мариборска област Мостарска област Нишка област Бачка област Осјечка област Пожаревачка област Косовска област Сарајевска област | Скопска област Подунавска област Сплитска област Травничка област Тузланска област Моравска област Ужичка област Зетска област Рашка област Подрињска област Брегалничка област | } Бановине Од након проглашења Краљевине Југославије , административно се дели се на бановине : Дравска бановина , седиште Љубљана1941 ) Бановина Хрватска , седиште Загреб1941 ) Савска бановина , седиште Загреб1939 ) Приморска бановина , седиште Сплит1939 ) Врбаска бановина , седиште Бања Лука1941 ) Дринска бановина , седиште Сарајево1941 ) Зетска бановина , седиште Цетиње1941 ) Дунавска бановина , седиште Нови Сад1941 ) Моравска бановина , седиште Ниш1941 ) Вардарска бановина , седиште Скопље1941 ) Град Београд , са Земуном и Панчевом чине засебну административну јединицу . Као уступак Хрватима у Југославији , Бановина Хрватска је настала спајањем Приморске и Савске бановине , са појединим деловима Врбаске , Дринске , Зетске и Дунавске бановине . ДФЈ / ФНРЈ / СФРЈ Социјалистичке републике и аутономне покрајине СФРЈ је била подељена на шест социјалистичких република и на две социјалистичке аутономне покрајине које су биле део СР Србије . Главни град је био Београд . СФРЈ су сачињавале следеће републике и покрајине : Територијална организација република Мада је устав ФНРЈ изричито предвиђао округе , њихово постојање било је доведено у питање већ у првом Општем закону о народним одборима маја тиме што је члан тог закона утврдио да мање републике не морају имати округе . Потом су све четири републике које су имале округе одлучиле да их укину својим законима у току године , а међу њима и Србија . Али чим су окрузи укинути , осетио се њихов недостатак . Зато је Президијум Народне скупштине ФНРЈ марта године прописао обавезу оснивања области у свим републикама , осим у Црној Гори , као и то да се аутономне јединице Војводина и Косово и Метохија неће делити на области . Међутим , и области су биле кратког века , јер су нестале већ године . Пре године постојало је чаксрезова ( укључени и градови ) , након тога Републичким је прописима њихов број смањен насрезова . Број им се даље смањивао , крајем било их је На дан јануара било их је Разлог смањењу биле су републичке одлуке , тако су у НР Црној Гори укинути сви срезови ( котари ) , затим у Аутономној Косовско-метохијској области децембра У Аутономној Покрајини Војводини у исто време задржано је само шест срезова ( котара ) . Остатак срезова постепено је престао да постоји од до године . У Македонији , Словенији и Војводини – У Босни и Херцеговини – У Хрватској и Србији – Срезове су убрзо замениле заједнице општина односно међуопштинске регионалне заједнице . СРЈ / СЦГ Републике и аутономне покрајине СРЈ је била подељена на две републике и на две аутономне покрајине које су биле део Републике Србије . Главни град је био Београд . Године усвојене су нове заставе и грбови република . Територијална организација република Референце Литература Спољашње везе Narodni odbor oblasti Dalmacije Narodni odbor oblasti Osijek Политика Краљевине Југославије Политика СФРЈ СР Југославија Србија и Црна Гора