Опера буфа
Опера буфа (итал opera buffa комична опера) је италијанска врста комичне опере. Развила се у XVIII веку, делимично из интермеца, који су се изводили између чинова опере серије. У опери буфи музичке тачке су повезане или говорним дијалозима или тзв. речитативо секом. Појавила се као изданак ојачалог грађанског сталежа и његовог реалистичког гледања на музичко позориште. Грађанству нису више били потребни митолошки, фантастични и историјски садржаји који су владали либретима опере серије. Опера буфа износи на позорницу људе, карактере и збивања из свакодневног живота, који често исмевају нездраве друштвене појаве. У опери буфи редовно наступају типизирани ликови. У почетку у опери буфи учествује мали број извођача, у њој нема хора, а оркестарска пратња је скромна.
Оперу буфу су изградили композитори напуљске школе. Међу најстарије заокружене облике убраја се Тријумф части (1718) А. Скарлатија, а најпознатија од раних опера је Служавка господарица (1733) Ђ. Перголезија. У првом раздобљу опере буфе истичу се дела Н. Логрошина и Б. Галупија. С временом продиру у њу елементи опере серије. Аутори таквих каснијих опера буфа су Н. Пичини, Ђ. Паизјело, Д. Чимароза. Врхунац та врста опере досеже у делу Севиљски берберин (1816) Ђ. Росинија.

Литература 
 
 Donald Grout. A Short History of Opera. New York, Columbia University Press, 1965.

Музички облици
Опера буфа ( итал opera buffa комична опера ) је италијанска врста комичне опере . Развила се у XVIII веку , делимично из интермеца , који су се изводили између чинова опере серије . У опери буфи музичке тачке су повезане или говорним дијалозима или тзв. речитативо секом . Појавила се као изданак ојачалог грађанског сталежа и његовог реалистичког гледања на музичко позориште . Грађанству нису више били потребни митолошки , фантастични и историјски садржаји који су владали либретима опере серије . Опера буфа износи на позорницу људе , карактере и збивања из свакодневног живота , који често исмевају нездраве друштвене појаве . У опери буфи редовно наступају типизирани ликови . У почетку у опери буфи учествује мали број извођача , у њој нема хора , а оркестарска пратња је скромна . Оперу буфу су изградили композитори напуљске школе . Међу најстарије заокружене облике убраја се Тријумф частиА . Скарлатија , а најпознатија од раних опера је Служавка господарицаЂ . Перголезија . У првом раздобљу опере буфе истичу се дела Н. Логрошина и Б. Галупија . С временом продиру у њу елементи опере серије . Аутори таквих каснијих опера буфа су Н. Пичини , Ђ. Паизјело , Д. Чимароза . Врхунац та врста опере досеже у делу Севиљски берберинЂ . Росинија . Литература Donald Grout . A Short History of Opera . New York , Columbia University Press , Музички облици