Сокобањски метеорит
Сокобањски метеорит је први званично забележени метеорит који је пронађен на територији Србије. Према структурној класификацији припада каменим метеоритима, типа хондрита. У хемијском саставу доминирају оливин и пироксен. Тежио је око 80 килограма.

Пад метеорита 
Према белешки Јосифа Панчића, метеорит је пао 13.октобра 1877. године око 14 часова. Самом паду претходиле су три јаке експлозије, а затим се појавио густ облак дима и чуло се звиждање летећег небеског тела. Расуто камење пало је на површину од 16 километара дужине и око 4 километра ширине у троуглу између села Шарбановац, Сокобање и планине Девица. Највећи примерак пао је северно од Сокобање и тежак је 38 килограма.

Делови метеорита сувају се на разним локацијама. Једна примерка је у Природњачком музеју у Београду (тежак око 16 кг), а бројни делови налазе се у музејима у Лондону, Паризу, Бечу, Прагу, затим Сарајеву и Загребу.

Име је добио по Сокобањи, где је пронађен највећи примерак, који се чува у локалној Народној библиотеци „Стеван Сремац“ у том месту. Сакупљено је око 49 килограма, а сматра се да је укупна маса бил око 75-80 кг.

Састав 
Сокобањски метеорит припада врсти камених, тачније тип хондрита, група -{LL4}-. То значи, да је по саставу садржи мало гвожђа и метала, а хондруле су релативно велике дужине око 0,9 милиметара. Хемијски граде га минерали хиперстен (пироксени) и оливин. Осим њих јављају се фелдспат и хромит. Овакви метеорити формирали су се током настанка Сунчевог система, пре око 4,5 милијарди година .

Види још 
 Јелички метеорит
 Камени метеорит

Референце

Спољашње везе 
 SOKOBANJSKI METEORIT  
 Sokobanjski meteorit 
 Soko-Banja (LL4) (фотографије) 
 Гости из васионе у Музеју српске земље у Београду ("Политика", 1. април 1936)

Метеори
Култура у Сокобањи
Историја Сокобање
Сокобањски метеорит је први званично забележени метеорит који је пронађен на територији Србије . Према структурној класификацији припада каменим метеоритима , типа хондрита . У хемијском саставу доминирају оливин и пироксен . Тежио је ококилограма . Пад метеорита Према белешки Јосифа Панчића , метеорит је паооктобра године окочасова . Самом паду претходиле су три јаке експлозије , а затим се појавио густ облак дима и чуло се звиждање летећег небеског тела . Расуто камење пало је на површину одкилометара дужине и ококилометра ширине у троуглу између села Шарбановац , Сокобање и планине Девица . Највећи примерак пао је северно од Сокобање и тежак јекилограма . Делови метеорита сувају се на разним локацијама . Једна примерка је у Природњачком музеју у Београду ( тежак ококг ) , а бројни делови налазе се у музејима у Лондону , Паризу , Бечу , Прагу , затим Сарајеву и Загребу . Име је добио по Сокобањи , где је пронађен највећи примерак , који се чува у локалној Народној библиотеци „ Стеван Сремац “ у том месту . Сакупљено је ококилограма , а сматра се да је укупна маса бил ококг . Састав Сокобањски метеорит припада врсти камених , тачније тип хондрита , група -{ LL4 }- . То значи , да је по саставу садржи мало гвожђа и метала , а хондруле су релативно велике дужине око9 милиметара . Хемијски граде га минерали хиперстен ( пироксени ) и оливин . Осим њих јављају се фелдспат и хромит . Овакви метеорити формирали су се током настанка Сунчевог система , пре око5 милијарди година \ . Види још Јелички метеорит Камени метеорит Референце Спољашње везе SOKOBANJSKI METEORIT Sokobanjski meteorit Soko-Banja ( LL4 ) ( фотографије ) Гости из васионе у Музеју српске земље у Београду ( " Политика " , април Метеори Култура у Сокобањи Историја Сокобање