Гумно
Гумно или гувно, мјесто на коме се врши жито;  у настањеним планинским или другим врлетима мјесто на коме се људи састају, друже, договарају и играју. Одредила га је неприступачна и негостољубива конфигурација тла. То је мали хоризонтални плато ограђен, најчешће, каменом.

Вук Караџић о гумну

“ У Црној Гори а и онуда по приморју гумна су постављена и околомеђена каменом. Онамо се највише по гумнима и игра (јер су многе куће по таквој врлети да ваља тражити мјесто гдје се може играти), а и људи по коломату њиховоме сједе и договарају се за различне ствари.“

Гумно у обичајима
Гумно је једно од мјеста на коме се, по народном вјеровању, радо састају  демони, посебно они зли, и то најчешће  вјештице. По народном вјеровању вјештице се редовно састају 1. марта и о јесењој равнодневници, у глуво доба ноћи, али их има и у другим данима. Постојала су забрањена мјеста на која, по вјеровањима, ноћу није требало одлазити. (јаз (канал), ћуприја (мост), буњиште, раскршће али и гумно... )     

Вјештица каже другарицама прије узлијетања:

“ Ни о трн, ни о грм, већ на пометно гумно“.
У шумадијским селима се овако каже када се на небу спази „звезда“ (метеор), како би пала на гумно с вјештицама.  

О гумну се још каже:

„Међу оне ствари које дјевојци не могу допасти броји се онамо и гумно.“

 “Играх се златном јабуком,
По пољу по мједеноме,
По гумну по сребрноме.

Гумно — симболичко значење
За неуког и примитивног човјека су по правилу, најважнија мјеста за његово постојање, била провокација као и извор сујевјерја (јаз којим се доводи вода на воденични точак, ћуприја којом се мосте обале, воденица која меље хљебно жито...). Та најважнија мјеста су елементарно била за њега и највећа брига. Њих ваља заштитити од демона, али и од људских страхова. Није новина да се страх куражи не би ли се побиједио.

Референце

Види још 
Краљичино брдо

Српски народни обичаји
Аскетизам
Гумно или гувно , мјесто на коме се врши жито ; у настањеним планинским или другим врлетима мјесто на коме се људи састају , друже , договарају и играју . Одредила га је неприступачна и негостољубива конфигурација тла . То је мали хоризонтални плато ограђен , најчешће , каменом . Вук Караџић о гумну “ У Црној Гори а и онуда по приморју гумна су постављена и околомеђена каменом . Онамо се највише по гумнима и игра ( јер су многе куће по таквој врлети да ваља тражити мјесто гдје се може играти ) , а и људи по коломату њиховоме сједе и договарају се за различне ствари . “ Гумно у обичајима Гумно је једно од мјеста на коме се , по народном вјеровању , радо састају демони , посебно они зли , и то најчешће вјештице . По народном вјеровању вјештице се редовно састају марта и о јесењој равнодневници , у глуво доба ноћи , али их има и у другим данима . Постојала су забрањена мјеста на која , по вјеровањима , ноћу није требало одлазити. ( јаз ( канал ) , ћуприја ( мост ) , буњиште , раскршће али и гумно ... ) Вјештица каже другарицама прије узлијетања : “ Ни о трн , ни о грм , већ на пометно гумно “ . У шумадијским селима се овако каже када се на небу спази „ звезда “ ( метеор ) , како би пала на гумно с вјештицама . О гумну се још каже : „ Међу оне ствари које дјевојци не могу допасти броји се онамо и гумно . “ “ Играх се златном јабуком , По пољу по мједеноме , По гумну по сребрноме . Гумно — симболичко значење За неуког и примитивног човјека су по правилу , најважнија мјеста за његово постојање , била провокација као и извор сујевјерја ( јаз којим се доводи вода на воденични точак , ћуприја којом се мосте обале , воденица која меље хљебно жито . . . ) . Та најважнија мјеста су елементарно била за њега и највећа брига . Њих ваља заштитити од демона , али и од људских страхова . Није новина да се страх куражи не би ли се побиједио . Референце Види још Краљичино брдо Српски народни обичаји Аскетизам