Српске громиле
Српске громиле је монографија београдског археолога Ђорђа Јанковића, објављена 1998. године.

Књига је прва научна синтеза која археолошки идентификује Србе у односу на друге Словене раног средњег века, преко анализе материјалних трагова погребног обреда које налазимо у громилама (хумкама, тумулима) између 4. и 12. столећа.

Илустратор и дизајнер књиге је Раде Товладијац, а издавачи су Свесловенски савез и НИП „Књижевна реч“ из Београда.

Садржај 

Књига садржи седам главних поглавља, као и предговор аутора, поговор, библиографију и сажетак на енглеском језику (-{Đorđe Janković: „Serbian gromilas — foreword“}-).

У првом поглављу „Увод“ се разматрају проблемске и методолошке поставке, погреб код древних и средњовековних Словена, писани извори о погребу, те археолошко истраживање словенских гробова раног средњег века.

У другом поглављу, „Каталог громила“ обрађују се локалитети до тада пронађених и истраживаних српских громила у Југоисточној Европи: Ботул Пискулуи, Велики Остров, Турн Северин; Равна гора, планина Островица, Призрен — Штрпце; Кавала и Паљевина, Љутићи, Пљевља; Горња Лијеска, Вишеград; Громиле, Закмур, Србиње (Фоча); Радешићи, Зубци, Требиње; Падина Голог брда, Доње Полице, Требиње; Радић, заселак Вољице код Корита, Билећа; Крива продол, Лакат, Невесиње; Султићи — Брдо, Сеоница, Коњиц; Борова глава, Раковац, планина Озрен, Маглај; Брешчићи, Врањак, Модрича; Петровац, Петровац; Грчка црквина, Цимеше, Петровац; Подови, Црљивица, Дрвар; Трнова пољана — Корита, Ресановци, Грахово; Тавани, Србски кланац, Купиново, Доњи Лапац; Громиле, Врбник, Книн; Круглица — ограда Машића, Рамљане, Книн; Гробље — Ченићи, Уздоље, Книн. Такође су дати и подаци о налазиштима која нису истраживана.

У трећем поглављу „Громиле Срба у данашњој Немачкој и Пољској“ обрађују се типолошки сродни локалитети громила код Лужичких Срба и суседних простора Средње Европе: Бјалогора, Згожелец, Вроцлав; Гаро, Финстервалд, Доња Лужица; Скоков, Опоље Лубелско, Лублин; Липско, Замошћ, Лублин, као и Бјаловијешка пушћа, Хајновка, Бјалисток.

Четврто поглавље под називом „Разврставање громила“ описује врсте, простор, положај, датовање и распоред громила. Такође се бави односом српских громила и словенских кургана.

Пето поглавље „Погребни обред“, осим археолошке анализе остатака обреда, описује српске громиле у светлу других података, укључујући индоевропеистику, европске и арапске писане изворе, антрополошку-етнографску грађу, као и објашњење преображаја громила у касније мраморе (стећке). Аутор закључује:

У шестом поглављу „Громиле и историја Срба“, аутор упоређује археолошка сазнања о громилама са историографским, покушавајући да исцрпно реконструише недовољну познату историју Западног Балкана и Срба од 4. до 12. века.

Седмо поглавље је „Зашто су Срби били особени (уместо закључка)“, у којем се разматра однос српског погребног обреда у односу на друге Словене, као и медитеранске суседе, са освртом на индоевропске корене ових народа, а затим даје синтетичку слику коју громиле за сада дају за разна раздобља и разне просторе где су Срби живели у прошлости: Југоисточна Европа, данашња Немачка, Пољска, Украјина итд.

Географски распоред српских громила на Балкану 

Аутор на основу досадашњих истраживања громила одређује њихов просторни распоред на Балкану овако:

Стручно-научне изложбе громила 
Прву археолошку изложбу новооткривене грађе, под називом „Српске громиле“, Јанковић је организовао у Музеју града Београда у новембру и децембру 1993. године. Изложба је приказана 1994. и 1995. и у местима где су истраживања вршена — Дрвару, Книну, Бенковцу и Обровцу — да би јој се изгубио траг након операције „Олуја” Војске Републике Хрватске у августу 1995. године.

Види још 
 Српско поморје од 7. до 10. столећа (књига)

Извори

Спољашње везе 

 Јанковић, Ђорђе. „Погреб Срба у раном средњем веку“, реферат на VI међународном конгресу словенске археологије, Новгород, 1996. (прелиминарна синтеза о српским громилама)
 Јанковић, Ђорђе. „Громиле Срба у светлу неких других података“, одељак из књиге Српске громиле, 1998.

Књиге 1998.
Археолошке књиге
Историја Србије у средњем веку
Историја Срба у средњем веку
Историја Црне Горе у средњем вијеку
Историја Босне и Херцеговине у средњем вијеку
Историја Републике Српске
Историја Хрватске у средњем вијеку
Историја Албаније у средњем веку
Историја Косова и Метохије
Стари Словени
Лужички Срби у средњем веку
Стара словенска вера
Теорије о пореклу Срба
Српске громиле је монографија београдског археолога Ђорђа Јанковића , објављена године . Књига је прва научна синтеза која археолошки идентификује Србе у односу на друге Словене раног средњег века , преко анализе материјалних трагова погребног обреда које налазимо у громилама ( хумкама , тумулима ) између и столећа . Илустратор и дизајнер књиге је Раде Товладијац , а издавачи су Свесловенски савез и НИП „ Књижевна реч “ из Београда . Садржај Књига садржи седам главних поглавља , као и предговор аутора , поговор , библиографију и сажетак на енглеском језику ( -{ Đorđe Janković : „ Serbian gromilas — foreword “ }- ) . У првом поглављу „ Увод “ се разматрају проблемске и методолошке поставке , погреб код древних и средњовековних Словена , писани извори о погребу , те археолошко истраживање словенских гробова раног средњег века . У другом поглављу , „ Каталог громила “ обрађују се локалитети до тада пронађених и истраживаних српских громила у Југоисточној Европи : Ботул Пискулуи , Велики Остров , Турн Северин ; Равна гора , планина Островица , Призрен — Штрпце ; Кавала и Паљевина , Љутићи , Пљевља ; Горња Лијеска , Вишеград ; Громиле , Закмур , Србиње ( Фоча ) ; Радешићи , Зубци , Требиње ; Падина Голог брда , Доње Полице , Требиње ; Радић , заселак Вољице код Корита , Билећа ; Крива продол , Лакат , Невесиње ; Султићи — Брдо , Сеоница , Коњиц ; Борова глава , Раковац , планина Озрен , Маглај ; Брешчићи , Врањак , Модрича ; Петровац , Петровац ; Грчка црквина , Цимеше , Петровац ; Подови , Црљивица , Дрвар ; Трнова пољана — Корита , Ресановци , Грахово ; Тавани , Србски кланац , Купиново , Доњи Лапац ; Громиле , Врбник , Книн ; Круглица — ограда Машића , Рамљане , Книн ; Гробље — Ченићи , Уздоље , Книн . Такође су дати и подаци о налазиштима која нису истраживана . У трећем поглављу „ Громиле Срба у данашњој Немачкој и Пољској “ обрађују се типолошки сродни локалитети громила код Лужичких Срба и суседних простора Средње Европе : Бјалогора , Згожелец , Вроцлав ; Гаро , Финстервалд , Доња Лужица ; Скоков , Опоље Лубелско , Лублин ; Липско , Замошћ , Лублин , као и Бјаловијешка пушћа , Хајновка , Бјалисток . Четврто поглавље под називом „ Разврставање громила “ описује врсте , простор , положај , датовање и распоред громила . Такође се бави односом српских громила и словенских кургана . Пето поглавље „ Погребни обред “ , осим археолошке анализе остатака обреда , описује српске громиле у светлу других података , укључујући индоевропеистику , европске и арапске писане изворе , антрополошку-етнографску грађу , као и објашњење преображаја громила у касније мраморе ( стећке ) . Аутор закључује : У шестом поглављу „ Громиле и историја Срба “ , аутор упоређује археолошка сазнања о громилама са историографским , покушавајући да исцрпно реконструише недовољну познату историју Западног Балкана и Срба од до века . Седмо поглавље је „ Зашто су Срби били особени ( уместо закључка ) “ , у којем се разматра однос српског погребног обреда у односу на друге Словене , као и медитеранске суседе , са освртом на индоевропске корене ових народа , а затим даје синтетичку слику коју громиле за сада дају за разна раздобља и разне просторе где су Срби живели у прошлости : Југоисточна Европа , данашња Немачка , Пољска , Украјина итд . Географски распоред српских громила на Балкану Аутор на основу досадашњих истраживања громила одређује њихов просторни распоред на Балкану овако : Стручно-научне изложбе громила Прву археолошку изложбу новооткривене грађе , под називом „ Српске громиле “ , Јанковић је организовао у Музеју града Београда у новембру и децембру године . Изложба је приказана и и у местима где су истраживања вршена — Дрвару , Книну , Бенковцу и Обровцу — да би јој се изгубио траг након операције „ Олуја ” Војске Републике Хрватске у августу године . Види још Српско поморје од до столећа ( књига ) Извори Спољашње везе Јанковић , Ђорђе . „ Погреб Срба у раном средњем веку “ , реферат на VI међународном конгресу словенске археологије , Новгород , ( прелиминарна синтеза о српским громилама ) Јанковић , Ђорђе . „ Громиле Срба у светлу неких других података “ , одељак из књиге Српске громиле , Књиге Археолошке књиге Историја Србије у средњем веку Историја Срба у средњем веку Историја Црне Горе у средњем вијеку Историја Босне и Херцеговине у средњем вијеку Историја Републике Српске Историја Хрватске у средњем вијеку Историја Албаније у средњем веку Историја Косова и Метохије Стари Словени Лужички Срби у средњем веку Стара словенска вера Теорије о пореклу Срба