Марко Фотез
Марко Фотез (Загреб, 31. јануар 1915 — Београд, 3. децембар 1976) био је редитељ, театролог и књижевник.

Биографија 
Студирао је и дипломирао 1937. славистику на Филозофском факултету у Загребу. Докторирао је 1943. тезом о Стјепану Милетићу. У загребачком позоришту био је помоћник редитеља, секретар и редитељ (1933—1939), а затим је радио у позориштима у Сплиту, Осијеку, Задру, Ријеци, Вараждину и Београду, па поново у Сплиту.

Фотез је један од оснивача Дубровачких летњих игара и Дана хварског казалишта. За савремено позориште открио је Марина Држића и његовог Дунда Мароја којег је у сопственој адаптацији поставио у Загребу 1938. Открио је и у Сплиту 1966. режирао Кату Капуралицу, Влаха Стулија.

У земљи и иностранству поставио је око 150 драмских и музичких представа. Нарочито су биле запажене његове режије Шекспировог Хамлета и Сна летње ноћи на Дубровачким летњим играма. За позориште, радио и телевизују адаптирао је многа дела из старије хрватске драмске књижевности и драматизовао савремену прозу.

Написао је комедије „Ујак“ и „Четворка“, и више оперских и оперетских либрета. Писао је и песме и прозу, а објавио је и низ путописа из земље и иностранства, о којима претежно говори о позоришту. Објавио је и многе критике, чланке, фељтоне, есеје и студије о позоришту и драмској књижевности. Посебно се интересовао за Стјепана Милетића, те јужнохрватско позориште и драматику. Између осталог уредио је и Комедије 17. и 18. века за библиотеку ПСХК (Пет стољећа хрватске књижевности) 1967.

Са немачког, италијанског, чешког, словачког руског и енглеског преводио је оперска либрета, драмска дела и романе. 

Марко Фотез је био ожењен глумицом Маријом Црнобори.

Умро је у Београду 3. децембра 1976. Сахрањен је у Алеји заслужних грађана на Новом гробљу у Београду

Библиографија 
 Пјесме лутања, Загреб 1942;
 Казалишни фељтони, Загреб 1943;
 -{Theatralia}-, Загреб 1944;
Mozaik - Putopisi, Suvremena biblioteka Zagreb (NDH) 1944, str. 205.
 Пет година у Београдском драмском позоришту, Рад ЈАЗУ 1962, 326;
 Путовања с Дундом Маројем, Дубровник 1974;
 Казалишна ходочашћа, Загреб 1981
 Есеји и фељтони. Хрватске теме Сплит 1982.

Референце

Извори 
 Текст др Бранка Хећимовића, вишег научног саветника Завода за књижевност и театрологију Јазу Загреб у Енциклопедији Југославије ЈЛЗ „Мирослав Крлежа“ Загреб 1986. том 4 стр 210.

Југословенски редитељи
Загрепчани
Сахрањени у Алеји заслужних грађана на Новом гробљу у Београду
Доктори наука
Марко Фотез ( Загреб , јануар— Београд , децембарбио је редитељ , театролог и књижевник . Биографија Студирао је и дипломирао славистику на Филозофском факултету у Загребу . Докторирао је тезом о Стјепану Милетићу . У загребачком позоришту био је помоћник редитеља , секретар и редитељ1939 ) , а затим је радио у позориштима у Сплиту , Осијеку , Задру , Ријеци , Вараждину и Београду , па поново у Сплиту . Фотез је један од оснивача Дубровачких летњих игара и Дана хварског казалишта . За савремено позориште открио је Марина Држића и његовог Дунда Мароја којег је у сопственој адаптацији поставио у Загребу Открио је и у Сплиту режирао Кату Капуралицу , Влаха Стулија . У земљи и иностранству поставио је окодрамских и музичких представа . Нарочито су биле запажене његове режије Шекспировог Хамлета и Сна летње ноћи на Дубровачким летњим играма . За позориште , радио и телевизују адаптирао је многа дела из старије хрватске драмске књижевности и драматизовао савремену прозу . Написао је комедије „ Ујак “ и „ Четворка “ , и више оперских и оперетских либрета . Писао је и песме и прозу , а објавио је и низ путописа из земље и иностранства , о којима претежно говори о позоришту . Објавио је и многе критике , чланке , фељтоне , есеје и студије о позоришту и драмској књижевности . Посебно се интересовао за Стјепана Милетића , те јужнохрватско позориште и драматику . Између осталог уредио је и Комедије и века за библиотеку ПСХК ( Пет стољећа хрватске књижевности ) Са немачког , италијанског , чешког , словачког руског и енглеског преводио је оперска либрета , драмска дела и романе . Марко Фотез је био ожењен глумицом Маријом Црнобори . Умро је у Београду децембра Сахрањен је у Алеји заслужних грађана на Новом гробљу у Београду Библиографија Пјесме лутања , Загреб Казалишни фељтони , Загреб -{ Theatralia }- , Загреб Mozaik - Putopisi , Suvremena biblioteka Zagreb ( NDH ) str . Пет година у Београдском драмском позоришту , Рад ЈАЗУ Путовања с Дундом Маројем , Дубровник Казалишна ходочашћа , Загреб Есеји и фељтони . Хрватске теме Сплит Референце Извори Текст др Бранка Хећимовића , вишег научног саветника Завода за књижевност и театрологију Јазу Загреб у Енциклопедији Југославије ЈЛЗ „ Мирослав Крлежа “ Загреб томстр Југословенски редитељи Загрепчани Сахрањени у Алеји заслужних грађана на Новом гробљу у Београду Доктори наука