Савезничко бомбардовање Лесковца 6. септембра 1944.
Савезничко бомбардовање Лесковца почетком септембра 1944. године је део операције Ратвик коју су извели савезничко ваздухопловство и додељене јединице НОВЈ, са циљем да се униште виталне комуникације за повлачење немачких јединица (групе армија „Е“). 

Бомбардовање је започело око 12 часова, 6. септембра 1944. године (на дан рођења краља Петра II). Постоје веродостојна документа која упућују на закључак да је Коча Поповић лично планирао бомбардовање Лесковца и других градова јужне Србије, заједно са генералом Фицројем Маклејном. Маклејн се састао са Кочом Поповићем на планини Радан.

Разорно бомбардовање изведено је са око 28 америчких бомбардера у пратњи 20 ловаца. Тога дана на Лесковац је бачено 69 тона бомби. Будући да је био рођендан краља Петра, у Лесковцу је било много света.

Број жртава 
У Лесковцу је тада било око 28.000 становника. Број жртава (погинули и рањени) никада није тачно утврђен; по проценама великог броја историчара креће се од 3.500 до 7.000. Уништено је неколико квартова, порушено и уништено 1.840 објеката (централно језгро града, Соколски дом, хотели…).

 Према партизанским извештајима погинуло је 1.000 грађана, 500 Немаца, 200 четника и 300 Љотићевихдобровољаца.
 Према четничким изворима било је 2.000 мртвих и велики број рањених Лесковчана.

Сумњу у сврсисходност ове акције изнео је и сам генерал Фицрој Маклејн, који је са оближњег брежуљка посматрао акцију. 

Трећег дана након бомбардовања, 9. септембра 1944, капетан војске Краљевине Југославије Живојин Митић Зине (командант Власинског корпуса) писмом се обратио савезницима:

Према веродостојним историјским подацима, али и сведочењима преживелих Лесковчана, лако се могло утврдити да у Лесковцу тога дана није било концентрисано 20.000 непријатељских војника, од којих 15.000 Бугара, како је писало у заповести особљу авиона за бомбардовање Лесковца. Немаца је у граду било, али тек неколико стотина.

Поређења ради, у бомбардовању Београда 27. марта 1944. погинуло је 1.161 лице а рањено 1.468, порушено 687 објеката (Београд је бомбардован у више наврата). У бомбардовању Подгорице погинуло је 2.000 људи. Тито је забранио бомбардовање Загреба и околине, као и бомбардовање Љубљане. У првом савезничком бомбардовању Ниша погинуло је око 700 људи.

Лесковац је ослобођен 11. октобра 1944. године.

После рата није смело да се говори о савезничком бомбардовању Лесковца. Први споменик (спомен-чесма) жртвама савезничког бомбардовања 1944. подигнут је тек 1991. године.

Види још 
 Савезничко бомбардовање Југославије у Другом светском рату – хронологија бомбардовања.
 Бомбардовање Београда (1944)

Референце

Литература

Спољашње везе 
 Дан туге и бола Лесковца („Политика”, 6. септембар 2021)
 Лесковачки шести септембар 1944. године („Политика”, 6. септембар 2022)

Србија у Другом светском рату
Историја Лесковца
Деловање савезничког ваздухопловства у Југославији у Другом светском рату
Савезници и Други светски рат у Југославији
Југославија у Другом светском рату
Савезничко бомбардовање Лесковца почетком септембра године је део операције Ратвик коју су извели савезничко ваздухопловство и додељене јединице НОВЈ , са циљем да се униште виталне комуникације за повлачење немачких јединица ( групе армија „ Е “ ) . Бомбардовање је започело окочасова , септембра године ( на дан рођења краља Петра II ) . Постоје веродостојна документа која упућују на закључак да је Коча Поповић лично планирао бомбардовање Лесковца и других градова јужне Србије , заједно са генералом Фицројем Маклејном . Маклејн се састао са Кочом Поповићем на планини Радан . Разорно бомбардовање изведено је са окоамеричких бомбардера у пратњиловаца . Тога дана на Лесковац је баченотона бомби . Будући да је био рођендан краља Петра , у Лесковцу је било много света . Број жртава У Лесковцу је тада било око000 становника . Број жртава ( погинули и рањени ) никада није тачно утврђен ; по проценама великог броја историчара креће се од500 до000. Уништено је неколико квартова , порушено и уништено840 објеката ( централно језгро града , Соколски дом , хотели … ) . Према партизанским извештајима погинуло је000 грађана ,Немаца,четника иЉотићевихдобровољаца . Према четничким изворима било је000 мртвих и велики број рањених Лесковчана . Сумњу у сврсисходност ове акције изнео је и сам генерал Фицрој Маклејн , који је са оближњег брежуљка посматрао акцију . Трећег дана након бомбардовања , септембра капетан војске Краљевине Југославије Живојин Митић Зине ( командант Власинског корпуса ) писмом се обратио савезницима : Према веродостојним историјским подацима , али и сведочењима преживелих Лесковчана , лако се могло утврдити да у Лесковцу тога дана није било концентрисано000 непријатељских војника , од којих000 Бугара , како је писало у заповести особљу авиона за бомбардовање Лесковца . Немаца је у граду било , али тек неколико стотина . Поређења ради , у бомбардовању Београда марта погинуло је161 лице а рањено468 , порушенообјеката ( Београд је бомбардован у више наврата ) . У бомбардовању Подгорице погинуло је000 људи . Тито је забранио бомбардовање Загреба и околине , као и бомбардовање Љубљане . У првом савезничком бомбардовању Ниша погинуло је окољуди . Лесковац је ослобођен октобра године . После рата није смело да се говори о савезничком бомбардовању Лесковца . Први споменик ( спомен-чесма ) жртвама савезничког бомбардовања подигнут је тек године . Види још Савезничко бомбардовање Југославије у Другом светском рату – хронологија бомбардовања . Бомбардовање Београда Референце Литература Спољашње везе Дан туге и бола Лесковца ( „ Политика ” , септембар Лесковачки шести септембар године ( „ Политика ” , септембар Србија у Другом светском рату Историја Лесковца Деловање савезничког ваздухопловства у Југославији у Другом светском рату Савезници и Други светски рат у Југославији Југославија у Другом светском рату