Срб и Турчин не слаже се нигда, но ће приђе море ослачити
Срб и Турчин не слаже се нигда, но ће приђе море ослачити, изрека Петра II Петровића Његоша српског пјесника и мислиоца , владара и владике Црне Горе у спјеву Горски вијенац .

Поријекло изреке 
У поеми Горски вијенц Његош каже:

Тумачење 
Изрека настала у сложеним историјским околностима у односу црногорских Срба, са једне стране, те Турака и исламизованих („потурчених“) Срба, са друге. Лакше ће се море ослачити (постати слатко), него што ће се Црногорци и Турци сагласити. Колико је Његошева ријеч мисао, показује и чињеница да је пуноважна и у овом времену. У ужем смислу изрека говори о трајном антагонизму у односу православних и исламизованих Срба, а у општем значењу, представља једну од трајних форми која именује непомирљиву нетрпељивост.

Референце

Литература 
 Димитрије Калезић, Етика „Горског вијенца“, Београд, 1987.
 Павле Поповић, О „Горском вијенцу“, Београд, 1923.
 Исидора Секулић, Његошу књига дубоке оданости, I, Београд, 195

Изреке
Срб и Турчин не слаже се нигда , но ће приђе море ослачити , изрека Петра II Петровића Његоша српског пјесника и мислиоца , владара и владике Црне Горе у спјеву Горски вијенац \ . Поријекло изреке У поеми Горски вијенц Његош каже : Тумачење Изрека настала у сложеним историјским околностима у односу црногорских Срба , са једне стране , те Турака и исламизованих ( „ потурчених “ ) Срба , са друге . Лакше ће се море ослачити ( постати слатко ) , него што ће се Црногорци и Турци сагласити . Колико је Његошева ријеч мисао , показује и чињеница да је пуноважна и у овом времену . У ужем смислу изрека говори о трајном антагонизму у односу православних и исламизованих Срба , а у општем значењу , представља једну од трајних форми која именује непомирљиву нетрпељивост . Референце Литература Димитрије Калезић , Етика „ Горског вијенца “ , Београд , Павле Поповић , О „ Горском вијенцу “ , Београд , Исидора Секулић , Његошу књига дубоке оданости , I , Београд , Изреке