Буковинска митрополија
Буковинска митрополија, такође Буковинско-черновичка митрополија и Буковинско-далматинска митрополија, била је једна од три самосталне области Православне цркве унутар Аустроугарске, заједно са Ердељском и Карловачком митрополијом. Касније је прешла под јурисдикцију Румунске православне цркве, а укинута је током Другог светског рата.

Историја 

Корени митрополије сежу из Буковинске епархије, која је основана почетком 15. века и била делом Карловачке митрополије од 1783. од 1873. године. Царским указом од 11. октобра 1870. године епископ Гакман је добио звање архиепископа, а новим указом од 23. јануара 1873. године проглашен је за архиепископа черновичког и митрополита буковинско-далматинског. Тим чином митрополија је постала аутокефална црква а придружене су јој Далматинска и Бококоторска епархија из Карловачке митрополије.

Самом Буковином је управљао митрополит из Черновца, док су епархије у Далмацији били у надлежности епископа. Највиши црквени орган је био свети синод који се састајао само у ванредним околностима. Због географске удаљености епархија од митрополијског седишта синод није заседао у Черновцима већ у Храму Свете Тројице у Бечу. Свештенство се школовало на богословном факултету черновичког универзитета и задарској богословији. Црква је окупљала 535.042 верника и бројала око 330 свештеника у Буковини (1906); у Далматинској епархији 89.951 верника, 77 свештеника, 54 парохије и 3 манастира (1910); а у Бококоторској 31.275 верника, 64 свештеника, 44 парохије и 8 манастира.

Након слома Аустроугарске у Првом светском рату, митрополит Владимир Репта је допустио да се далматинске епархије врате Карловачкој митрополији 1919. године, које су потом ушле у обновљену Српску цркву. Исте године када је уједињена Румунија, Буковинска митрополија је, заједно са Ердељском и Бесарабијском, приључена Румунској цркви. Године 1925. променила је назив у Буковинско-хотинска митрополија. Избијањем Другог светског рата и совјетском окупацијом Буковине 1940. године, митрополија је расформирана и подељена у две епархије: Сучавску (јужну) и Черновичку (северну). Румунија је следеће године повратила Буковину, па је митрополија поново успостављена — али то је било кратког века — престала је да постоји на крају рата новим доласком совјетских власти.

Данас, на простору северне (украјинске) Буковине делује Черновичка епархија Украјинске православне цркве, док у јужном (румунском) делу Молдавско-буковинска митрополија Румунске православне цркве са седиштем у Јашију.

Списак епископа буковинких 
 Доситеј Хиреску (1782—1789)
 Данил Влаховић (1789—1822, умро у Дорни), Србин, претходно намесник бачког манастира Ковиља (од 1780-1786), а до 12. априла 1789. године управитељ и професор Православне богословије у Сучави, која је пренета 1790. године у Черновци.
 Исаија пл. Балошеску (1823—1834)
 Јевгениј Хакман (1835—1873)

Списак митрополита 
Првим митрополитом је проглашен Јевгениј Гакман 23. јануара 1873. године, али није устоличен због изненаде смрти у марту исте године. Након њега су следили:

 Теофил Бандела (1873—1875)
 Теоктист Блажевич (1877—1879)
 Силвестер Андрејевич-Морар (1880—1895), од 12. марта 1880. године је митрополит буковинско-далматински
 Аркадиј Чуперкович (1895—1902)
 Владимир Репта (1902—1924/25)
 Нектариј Котљарчук (1924/25—1935)
 Висарион Пују (1935—1940)
 Тит Симедреја (1940/41—1944/45), изабран за митрополита 13. јуна 1940, али устоличен 25. марта наредне године.

Списак епископа бококоторских 
 Герасим Петрановић (1874—1906)
 Доситеј Јовић (1906—1910)
 Владимир Боберић (1911—1918)

Списак епископа далматинских 
 Стефан Кнежевић (1853—1890)
 Никодим Милаш (1890—1910)
 Димитрије Бранковић (1913-1920)

Види још 
 Резиденција буковинско-далматинских митрополита

Референце

Литература 
 
 
 

Митрополије Румунске православне цркве
Аустроугарска
Буковина
Православље у Далмацији
Буковинска митрополија , такође Буковинско-черновичка митрополија и Буковинско-далматинска митрополија , била је једна од три самосталне области Православне цркве унутар Аустроугарске , заједно са Ердељском и Карловачком митрополијом . Касније је прешла под јурисдикцију Румунске православне цркве , а укинута је током Другог светског рата . Историја Корени митрополије сежу из Буковинске епархије , која је основана почетком века и била делом Карловачке митрополије од од године . Царским указом од октобра године епископ Гакман је добио звање архиепископа , а новим указом од јануара године проглашен је за архиепископа черновичког и митрополита буковинско-далматинског . Тим чином митрополија је постала аутокефална црква а придружене су јој Далматинска и Бококоторска епархија из Карловачке митрополије . Самом Буковином је управљао митрополит из Черновца , док су епархије у Далмацији били у надлежности епископа . Највиши црквени орган је био свети синод који се састајао само у ванредним околностима . Због географске удаљености епархија од митрополијског седишта синод није заседао у Черновцима већ у Храму Свете Тројице у Бечу . Свештенство се школовало на богословном факултету черновичког универзитета и задарској богословији . Црква је окупљала042 верника и бројала окосвештеника у Буковини у Далматинској епархији951 верника,свештеника,парохије иманастира а у Бококоторској275 верника,свештеника,парохије иманастира . Након слома Аустроугарске у Првом светском рату , митрополит Владимир Репта је допустио да се далматинске епархије врате Карловачкој митрополији године , које су потом ушле у обновљену Српску цркву . Исте године када је уједињена Румунија , Буковинска митрополија је , заједно са Ердељском и Бесарабијском , приључена Румунској цркви . Године променила је назив у Буковинско-хотинска митрополија . Избијањем Другог светског рата и совјетском окупацијом Буковине године , митрополија је расформирана и подељена у две епархије : Сучавску ( јужну ) и Черновичку ( северну ) . Румунија је следеће године повратила Буковину , па је митрополија поново успостављена — али то је било кратког века — престала је да постоји на крају рата новим доласком совјетских власти . Данас , на простору северне ( украјинске ) Буковине делује Черновичка епархија Украјинске православне цркве , док у јужном ( румунском ) делу Молдавско-буковинска митрополија Румунске православне цркве са седиштем у Јашију . Списак епископа буковинких Доситеј Хиреску1789 ) Данил Влаховић1822 , умро у Дорни ) , Србин , претходно намесник бачког манастира Ковиља ( од а до априла године управитељ и професор Православне богословије у Сучави , која је пренета године у Черновци . Исаија пл . Балошеску1834 ) Јевгениј Хакман1873 ) Списак митрополита Првим митрополитом је проглашен Јевгениј Гакман јануара године , али није устоличен због изненаде смрти у марту исте године . Након њега су следили : Теофил Бандела1875 ) Теоктист Блажевич1879 ) Силвестер Андрејевич-Морар1895 ) , од марта године је митрополит буковинско-далматински Аркадиј Чуперкович1902 ) Владимир Репта1924 / 25 ) Нектариј Котљарчук25—1935 ) Висарион Пују1940 ) Тит Симедреја41—1944 / 45 ) , изабран за митрополита јуна али устоличен марта наредне године . Списак епископа бококоторских Герасим Петрановић1906 ) Доситеј Јовић1910 ) Владимир Боберић1918 ) Списак епископа далматинских Стефан Кнежевић1890 ) Никодим Милаш1910 ) Димитрије Бранковић Види још Резиденција буковинско-далматинских митрополита Референце Литература Митрополије Румунске православне цркве Аустроугарска Буковина Православље у Далмацији