Роса Плавева
Роса Плавева (1873 — 1970) била је македонска социјалисткиња, борац за женска права и учесница социјалистичког и комунистичког покрета.

Биографија 
Рођена је 1873. године у Велесу, Османско царство. Рођена је у фурнаџијској породици као Роса Варанлијева. Школовала се у Велесу и Софији. Тамо је дошла у први контакт са социјалистичким идејама. Године 1900, постала је чланица Македонске социјалистичке групе, прве социјалистичке организације у Македонији, коју је основао Васил Главинов 1893. године. Учествовала је у Илинданском устанку 1903. године.

Током периода Младотурске револуције након 1908. године, заједно са учитељицом Накијом Бајрам, организовала је турске жене у борби против ношења фереџе. Такође је 1909. организовала демонстрације за права жена у Скопљу и, заједно са својим супругом Илијом Плавевим, радила на оснивању социјалдемократске организације у Скопљу, формиране 1. маја 1909. године.

Године 1917. је покренула петицију међу скопљанским женама да се донесе резолуција којом би се тражило ослобођење Розе Луксембург и Карла Либкнехта из затвора и успела да прикупи око 100 потписа. Узевши у обзир услове ратног стања и бугарске окупације Македоније, број прикупљених потписа био је изузетно постигнуће.

Била је једна од оснивача Социјалистичке радничке партије Југославије (комуниста) 1919, а 29. фебруара 1920. основала је Организацију жена социјалисткиња у Скопљу, као огранак Југословенске организације социјалистичких жена. Ова се организација залагала за једнаке плате мушкараца и жена, за укидање капиталистичке експлоатације и за активно и пасивно бирачко право за жене. Познато је и да се Плавева 1920. године залагала за отварање бесплатне апотеке и да радници двапут недељно имају право на бесплатан преглед, у чему је напослетку и успела.

Наредних се година повукла из активног учешћа у радничком покрету, а поновно се активирала прикључењем Народноослободилачком покрету Југославије током Другог светског рата. Мало тога је познато о њеном животу после рата, када се преселила у Београд. Деловала је у Антифашистичком фронту жена и остала посвећена идеалима за еманципацију жена.

Умрла је 1970. године у 97. години живота у Београду и сахрањена је у Алеји заслужних грађана Новом гробљу.

Извори 

Рођени 1873.
Умрли 1970.
Велешани
Комунисти Македоније
Феминисткиње
Социјалисти
Личности НОП Југославије
Личности радничког покрета Југославије
Сахрањени у Алеји заслужних грађана на Новом гробљу у Београду
Роса Плавева—била је македонска социјалисткиња , борац за женска права и учесница социјалистичког и комунистичког покрета . Биографија Рођена је године у Велесу , Османско царство . Рођена је у фурнаџијској породици као Роса Варанлијева . Школовала се у Велесу и Софији . Тамо је дошла у први контакт са социјалистичким идејама . Године постала је чланица Македонске социјалистичке групе , прве социјалистичке организације у Македонији , коју је основао Васил Главинов године . Учествовала је у Илинданском устанку године . Током периода Младотурске револуције након године , заједно са учитељицом Накијом Бајрам , организовала је турске жене у борби против ношења фереџе . Такође је организовала демонстрације за права жена у Скопљу и , заједно са својим супругом Илијом Плавевим , радила на оснивању социјалдемократске организације у Скопљу , формиране маја године . Године је покренула петицију међу скопљанским женама да се донесе резолуција којом би се тражило ослобођење Розе Луксембург и Карла Либкнехта из затвора и успела да прикупи окопотписа . Узевши у обзир услове ратног стања и бугарске окупације Македоније , број прикупљених потписа био је изузетно постигнуће . Била је једна од оснивача Социјалистичке радничке партије Југославије ( комуниста ) а фебруара основала је Организацију жена социјалисткиња у Скопљу , као огранак Југословенске организације социјалистичких жена . Ова се организација залагала за једнаке плате мушкараца и жена , за укидање капиталистичке експлоатације и за активно и пасивно бирачко право за жене . Познато је и да се Плавева године залагала за отварање бесплатне апотеке и да радници двапут недељно имају право на бесплатан преглед , у чему је напослетку и успела . Наредних се година повукла из активног учешћа у радничком покрету , а поновно се активирала прикључењем Народноослободилачком покрету Југославије током Другог светског рата . Мало тога је познато о њеном животу после рата , када се преселила у Београд . Деловала је у Антифашистичком фронту жена и остала посвећена идеалима за еманципацију жена . Умрла је године у години живота у Београду и сахрањена је у Алеји заслужних грађана Новом гробљу . Извори Рођени Умрли Велешани Комунисти Македоније Феминисткиње Социјалисти Личности НОП Југославије Личности радничког покрета Југославије Сахрањени у Алеји заслужних грађана на Новом гробљу у Београду