Животни стандард у Сједињеним Државама
Животни стандард у Сједињеним Државама је један од 20 највиших у свету по стандардима који економисти користе за мерење животног стандарда. Приход по становнику је висок, али такође и мање једнако распоређен у односу на већину других развијених држава; за последицу, Сједињене Државе имају прилично добар резултат у измереним просечним вредностима квалитета живота који не дају на тежини аспектима једнакости.

Мерила 
Према свеобухватним мерилима као што је Индекс људског развоја УН, Сједињене Државе су увек међу првих 20, тренутно заузимајући треће место. Према Индексу људског сиромаштва, Сједињене Државе су на 17. месту, једно место испод Уједињеног Краљевства, и једно место изнад Ирске.

Према „Економистовом“ индексу квалитета живота, Сједињене Државе су рангиране 13, између Финске и Канаде, са резултатом 7,6 од могућих 10. Највећи дат резултат од 8,3 припао је Ирској. Дати индекс узима у обзир разне социо-економске варијабле попут БДП по становнику, очекивани животни век, политичку стабилност, породични живот, живот у заједници, равноправност полова и сигурност посла.

Стопа поседовања станова релативно је висока у поређењу са осталим пост-индустријским земљама. Године 2005. 69% Американаца живело је у својим кућама, грубо узевши сличан проценат као и у Уједињеном Краљевству, Белгији, Израелу и Канади. Становници Сједињених Држава такође уживају добар приступ потрошачким добрима. Американци имају више аутомобила и радио уређаја по становнику него било која друга нација и више телевизора и личних компјутера по становнику, него било који народ са више од 200 милиона становника.

Промене током времена 
Од 1930-их до 1980. године, просечни амерички приход (са обрачунатим порезима и стопом инфлације) је утростручен, што је пренело виши животни стандард за америчку популацију. Измеђи 1949. и 1969, стварни средњи приход породице порастао је за 99,3%.

Просечни стварни приход породице више је него удвостручен од 1945 до 1970-их, док је незапосленост постепено падала док није достигла 4% током 1970-их. Између 1949-50. и 1965-66, средњи породични приход (у америчким доларима од 2009) порастао је са 25.814$ на 43.814$ а од 1947. до 1960, потрошачка потрошња је порасла за пуних 60%, и по први пут, како је приметила Мери П. Рајан, „већина Американаца уживала је нешто што се зове дискрециони доходак, зараду која је била сигурна и довољно знатна да им обезбеди приступ деловима тржишта који су некад били резервисани само за врло богате“.

Током 1960-их, просечни породични доходак повећан је за преко 33%, док су расходи по становнику за рекреацију и оброке порасли за преко 40%. Од 1959. до 1969, просечна породична примања (у доларима из 1984) порасла су са 19.300$ на 26700$. До 1969. 79,6% свих домаћинстава поседовала су барем један аутомобил, 82,6% су имали фрижидер и замрзивач, 79% су имали црно-бели телевизор, 31,9% су имали телевизор у боји, а 70% је поседовало веш машину. Послератни просперитет такође је резултовао у повећању слободног времена. До 1970. је процењено да је просечан радни човек из САД имао 140 слободних дана сваке године.

Како је 1980. пренела Организација за економску сарадњу и развој, амерички стандард живота био је највећи међу индустријским земљама. Од 85 милиона домаћинстава у Сједињеним Државама, 64% је поседовало усељиве станове, 55% је имало најмање два ТВ сета, и 51% је имао више од једног возила. До 1985, амерички приход по становнику био је 11.727$, један од највиших међу индустријским земљама. До средине 1980-их 98% свих домаћинстава имало је телефонски уређај, 77% веш машину, 45% замрзивач и 43% машину за прање судова. До 1990-их просечан амерички стандард живота сматран је међу највишим у свету.

Тренутно 
Просечан приход је 43.318$ по домаћинству (26.000$ по члану домаћинства) са 42% домаћинстава која имају два члана са примањима. Док би средњи приход просечног Американца од преко 25 година у грубим цифрама био 32.000$ (39.000$ ако би урачунати били само стално запослени са пуним радним временом, година између 25 и 64) 2005. Према Цијином џини коефицијенту, који мери неједнакост прихода (што је вредност већа, мање је једнака расподела дохотка) измерена је 2005. на 45,0 у поређењу са 32,0 у Европској унији и 28,3 у Немачкој.

САД на међународним ранг-листама

Друштвене класе 

Стандард живота у Сједињеним Државама варира знатно у односу на друштвено-економски статус. Табела испод даје сумаризацију угледних академских теорија о друштвено-економском раслојавању у Сједињеним Државама:

Референце

Литература 
 
 
 

Привреда Сједињених Америчких Држава
Животни стандард
Животни стандард у Сједињеним Државама је један однајвиших у свету по стандардима који економисти користе за мерење животног стандарда . Приход по становнику је висок , али такође и мање једнако распоређен у односу на већину других развијених држава ; за последицу , Сједињене Државе имају прилично добар резултат у измереним просечним вредностима квалитета живота који не дају на тежини аспектима једнакости . Мерила Према свеобухватним мерилима као што је Индекс људског развоја УН , Сједињене Државе су увек међу првих тренутно заузимајући треће место . Према Индексу људског сиромаштва , Сједињене Државе су на месту , једно место испод Уједињеног Краљевства , и једно место изнад Ирске . Према „ Економистовом “ индексу квалитета живота , Сједињене Државе су рангиране између Финске и Канаде , са резултатом6 од могућих Највећи дат резултат од3 припао је Ирској . Дати индекс узима у обзир разне социо-економске варијабле попут БДП по становнику , очекивани животни век , политичку стабилност , породични живот , живот у заједници , равноправност полова и сигурност посла . Стопа поседовања станова релативно је висока у поређењу са осталим пост-индустријским земљама . Године Американаца живело је у својим кућама , грубо узевши сличан проценат као и у Уједињеном Краљевству , Белгији , Израелу и Канади . Становници Сједињених Држава такође уживају добар приступ потрошачким добрима . Американци имају више аутомобила и радио уређаја по становнику него било која друга нација и више телевизора и личних компјутера по становнику , него било који народ са више одмилиона становника . Промене током времена Одих до године , просечни амерички приход ( са обрачунатим порезима и стопом инфлације ) је утростручен , што је пренело виши животни стандард за америчку популацију . Измеђи и стварни средњи приход породице порастао је за3% . Просечни стварни приход породице више је него удвостручен оддоих , док је незапосленост постепено падала док није достигла токомих . Између и средњи породични приход ( у америчким доларима одпорастао је са814$ на814$ а од до потрошачка потрошња је порасла за пуних , и по први пут , како је приметила Мери П . Рајан , „ већина Американаца уживала је нешто што се зове дискрециони доходак , зараду која је била сигурна и довољно знатна да им обезбеди приступ деловима тржишта који су некад били резервисани само за врло богате “ . Токомих , просечни породични доходак повећан је за преко , док су расходи по становнику за рекреацију и оброке порасли за преко . Од до просечна породична примања ( у доларима изпорасла су са300$ на . До6% свих домаћинстава поседовала су барем један аутомобил,6% су имали фрижидер и замрзивач , су имали црно-бели телевизор,9% су имали телевизор у боји , а је поседовало веш машину . Послератни просперитет такође је резултовао у повећању слободног времена . До је процењено да је просечан радни човек из САД имаослободних дана сваке године . Како је пренела Организација за економску сарадњу и развој , амерички стандард живота био је највећи међу индустријским земљама . Одмилиона домаћинстава у Сједињеним Државама , је поседовало усељиве станове , је имало најмање два ТВ сета , и је имао више од једног возила . До амерички приход по становнику био је727$ , један од највиших међу индустријским земљама . До срединеих свих домаћинстава имало је телефонски уређај , веш машину , замрзивач и машину за прање судова . Доих просечан амерички стандард живота сматран је међу највишим у свету . Тренутно Просечан приход је318$ по домаћинству000$ по члану домаћинства ) са домаћинстава која имају два члана са примањима . Док би средњи приход просечног Американца од прекогодина у грубим цифрама био000$000$ ако би урачунати били само стално запослени са пуним радним временом , година измеђуи2005 . Према Цијином џини коефицијенту , који мери неједнакост прихода ( што је вредност већа , мање је једнака расподела дохотка ) измерена је на0 у поређењу са0 у Европској унији и3 у Немачкој . САД на међународним ранг-листама Друштвене класе Стандард живота у Сједињеним Државама варира знатно у односу на друштвено-економски статус . Табела испод даје сумаризацију угледних академских теорија о друштвено-економском раслојавању у Сједињеним Државама : Референце Литература Привреда Сједињених Америчких Држава Животни стандард