Области Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца
Видовдански устав из 1921. је успоставио Краљевину СХС као унитарну државу, и, од 26. априла 1922. године, са 33 нове административне области је управљано из града око ког су основане. Нова подела није имала везе са претходном. Територија је била подељена на области.

Од 1929, након проглашења Краљевине Југославије, административно се дели на бановине.

Области

Подела земље на области 
Земља је издељена на 33 области. Границе области су пресецале дотадашње границе свих „историјско административних делова“ (покрајина) осим Босне и Херцеговине. Једино на простору БиХ није било територијалних промена, већ је покрајина укинута, а дотадашњи окрузи су постали области. За сваку област предвиђени су посебни аутономни органи и тела – то су биле скупштине и владе. У делокругу рада аутономних органа и тела нашле су се економске, финансијске, саобраћајне и просветне надлежности. Поред дефинисања управе, предвиђена је могућност да мање области, под одређеним условима, могу бити уједињене, а поједине општине и срезови издвојени из постојећих области и прикључени суседним.

Велики жупан 
На челу области налазили су се велики жупани, као политички представници владе. Закон о општој управи давао је великом жупану надлежност у свим струкама опште управе. У општу управу спадали су сви послови из надлежности министра унутрашњих послова, просвете, аграрне реформе, пољопривреде и вода, грађевина, трговине и индустрије, народног здравља, социјалне политике, вера, шума и рудника, уколико се не односе на управу државним доменима. Ван опсега опште управе остали су, осим државних домена шума и руда, још и послови министарстава спољних послова, војске и морнарице, правде, изједначења закона, финансија, саобраћаја, пошта и телеграфа.

Види још 
 Административне поделе Југославије

Референце

Литература 
 
 
 
 ТОКОВИ ИСТОРИЈЕ Часопис Института за новију историју Србије
 Уредба о подели земље на области, Службене Новине Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, 28. априла 1922, Број 92

Спољашње везе 

Области
Видовдански устав из је успоставио Краљевину СХС као унитарну државу , и , од априла године , санове административне области је управљано из града око ког су основане . Нова подела није имала везе са претходном . Територија је била подељена на области . Од након проглашења Краљевине Југославије , административно се дели на бановине . Области Подела земље на области Земља је издељена наобласти . Границе области су пресецале дотадашње границе свих „ историјско административних делова “ ( покрајина ) осим Босне и Херцеговине . Једино на простору БиХ није било територијалних промена , већ је покрајина укинута , а дотадашњи окрузи су постали области . За сваку област предвиђени су посебни аутономни органи и тела – то су биле скупштине и владе . У делокругу рада аутономних органа и тела нашле су се економске , финансијске , саобраћајне и просветне надлежности . Поред дефинисања управе , предвиђена је могућност да мање области , под одређеним условима , могу бити уједињене , а поједине општине и срезови издвојени из постојећих области и прикључени суседним . Велики жупан На челу области налазили су се велики жупани , као политички представници владе . Закон о општој управи давао је великом жупану надлежност у свим струкама опште управе . У општу управу спадали су сви послови из надлежности министра унутрашњих послова , просвете , аграрне реформе , пољопривреде и вода , грађевина , трговине и индустрије , народног здравља , социјалне политике , вера , шума и рудника , уколико се не односе на управу државним доменима . Ван опсега опште управе остали су , осим државних домена шума и руда , још и послови министарстава спољних послова , војске и морнарице , правде , изједначења закона , финансија , саобраћаја , пошта и телеграфа . Види још Административне поделе Југославије Референце Литература ТОКОВИ ИСТОРИЈЕ Часопис Института за новију историју Србије Уредба о подели земље на области , Службене Новине Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца , априла Број Спољашње везе Области