Панта Радосављевић
Панта Радосављевић-Дунавски или Војвода Дунавски (Београд, 28. августа 1876 — Нирнберг, 1941) је био четнички војвода и пуковник.

Биографија

Војна школа 
Након завршена три разреда гимназије крајем 1892. уписао се у артиљеријску подофицирску школу. Потпоручник је постао 1902, а капетан 1914.

Четничка акција 
Септембра 1905. придружио се четничкој акцији у Македонији. Одмах по доласку постао је начелник горскога штаба у западном Повардарју и на тој дужности био је од октобра 1905. до јануара 1906. Називали су га војвода Дунавски. Сарадници су му били војводе Глигор Соколовић, војвода Бабунски и официр Сретен Руднички, који је пре њега ступио у четништво.

Секретар четничке организације 
Крајем 1906. изабран је за секретара главнога четничкога одбора у Београду, а у јесен 1907. постао је секретар извршнога четничкога одбора у Врању. Након Младотурске револуције 1908. долази до затишја и обуставе четничких акција због обећања да ће нове турске власти да поштују устав и законе. Радосављевић се тада повчлачи из четничке организације.

Учешће у ратовима 
Радосављевић је као командир артиљеријске батерије учествовао у Првом и Другом балканском рату. У Првом светском рату учествовао је као командир батерије и командант батаљона. Краљ га је лично 1914. одликовао Карађорђевом звијездом 4. степена. Након 1918. објављивао је чланке и песме у листу "Српско Косово", а објавио је и две мање књиге патриотскога садржаја "Кроз славно Косово" и "Шта је Маћедонија“.

Априлски рат и последње године 
Као резервни пуковник Југословенске војске учествовао је у Априлском рату након чега је заробљен и интерниран у Немачку (логор Офлаг XIII/Б). Боловао је од туберкулозе па је његов рођак заробљени дивизијски генерал Душан Трифуновић покушао да издејствује да га сместе у болницу или да га отпусте кући. То се није десило и он је преминуо крајем 1941. године.

Референце

Литература 

 

Рођени 1876.
Стара Србија
Четници (Борба за Македонију)
Четничке војводе
Официри Војске Краљевине Србије
Официри Југословенске војске
Панта Радосављевић-Дунавски или Војвода Дунавски ( Београд , августа— Нирнберг,је био четнички војвода и пуковник . Биографија Војна школа Након завршена три разреда гимназије крајем уписао се у артиљеријску подофицирску школу . Потпоручник је постао а капетан Четничка акција Септембра придружио се четничкој акцији у Македонији . Одмах по доласку постао је начелник горскога штаба у западном Повардарју и на тој дужности био је од октобра до јануара Називали су га војвода Дунавски . Сарадници су му били војводе Глигор Соколовић , војвода Бабунски и официр Сретен Руднички , који је пре њега ступио у четништво . Секретар четничке организације Крајем изабран је за секретара главнога четничкога одбора у Београду , а у јесен постао је секретар извршнога четничкога одбора у Врању . Након Младотурске револуције долази до затишја и обуставе четничких акција због обећања да ће нове турске власти да поштују устав и законе . Радосављевић се тада повчлачи из четничке организације . Учешће у ратовима Радосављевић је као командир артиљеријске батерије учествовао у Првом и Другом балканском рату . У Првом светском рату учествовао је као командир батерије и командант батаљона . Краљ га је лично одликовао Карађорђевом звијездом степена . Након објављивао је чланке и песме у листу " Српско Косово " , а објавио је и две мање књиге патриотскога садржаја " Кроз славно Косово " и " Шта је Маћедонија “ . Априлски рат и последње године Као резервни пуковник Југословенске војске учествовао је у Априлском рату након чега је заробљен и интерниран у Немачку ( логор Офлаг XIII / Б ) . Боловао је од туберкулозе па је његов рођак заробљени дивизијски генерал Душан Трифуновић покушао да издејствује да га сместе у болницу или да га отпусте кући . То се није десило и он је преминуо крајем године . Референце Литература Рођени Стара Србија Четници ( Борба за Македонију ) Четничке војводе Официри Војске Краљевине Србије Официри Југословенске војске