Нинаја
Нинаја је динарска планина у југозападној Србији, источно од Сјенице и северозападно од Тутина. Простире се на ширим обронцима Пештерске висоравни, на њеној северозападној страни, између Голије са Јанковим каменом, Пештера и Жилиндара. До ње се може доћи од манастира Сопоћани и истоименог мотела, недалеко од Новог Пазара и Сјенице. Највиши врх планине је Хомар, односно на њему кота Сухи крш, висока 1 462 m, други по висини је Жабрен (1 416 m), а трећи Влашки врх (1 358 m).

Не постоје поуздани подаци о пореклу топонима Нинаја. Неки име планине доводе у везу са именом Нина Белова, великог војсковође, митског оснивача Асирског царства, за кога се верује да потиче из времена око 2000 година пре Христа, а у народном предању живи као бог Бак, господар лова. Сматра се првим званичним освајачем целокупног, до тада познатог, света. 

У оквиру Нинаје, као једне планине, издвајају се појмови Хомар, Велика Нинаја, Мала Нинаја, Пружанска Нинаја итд. Шире подручје највишег врха носи назив Хомар и практично је одвојена планина.

Референце

Литература 
 
 

Планине у Србији
Нинаја је динарска планина у југозападној Србији , источно од Сјенице и северозападно од Тутина . Простире се на ширим обронцима Пештерске висоравни , на њеној северозападној страни , између Голије са Јанковим каменом , Пештера и Жилиндара . До ње се може доћи од манастира Сопоћани и истоименог мотела , недалеко од Новог Пазара и Сјенице . Највиши врх планине је Хомар , односно на њему кота Сухи крш , висока462 m , други по висини је Жабрен416 m ) , а трећи Влашки врх358 m ) . Не постоје поуздани подаци о пореклу топонима Нинаја . Неки име планине доводе у везу са именом Нина Белова , великог војсковође , митског оснивача Асирског царства , за кога се верује да потиче из времена окогодина пре Христа , а у народном предању живи као бог Бак , господар лова . Сматра се првим званичним освајачем целокупног , до тада познатог , света . У оквиру Нинаје , као једне планине , издвајају се појмови Хомар , Велика Нинаја , Мала Нинаја , Пружанска Нинаја итд . Шире подручје највишег врха носи назив Хомар и практично је одвојена планина . Референце Литература Планине у Србији