Покрајине Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца
Покрајине Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца су биле привремене територијалне јединице, које су постојале од 1918. до 1922/25. године. Ниже управно-територијалне јединице тада су чинили окрузи (жупаније), срезови (котари) и општине. Касније су уместо покрајина и округа основане 33 области, а оне су укинуте 1929. године када је основано 9 бановина.

Покрајине (1918—1922/25)
 Србија
 Северна Србија
 Јужна Србија
 Црна Гора
 Босна и Херцеговина
 Далмација
 Хрватска и Славонија (Хрватска, Славонија, Срем, Међимурје, острво Крк са општином Кастав)
 Словенија (Словенија са Прекомурјем)
 Банат, Бачка и Барања (Војводина)

Црна Гора и Банат, Бачка и Барања су у састав Краљевине СХС ушле након претходног уједињења са Краљевином Србијом, а остале покрајине (Босна и Херцеговина, Далмација, Хрватска и Славонија, те Словенија) преко Државе Словенаца, Хрвата и Срба. Све покрајине у новоствореној Краљевини СХС су имале своје владе, изузев покрајине Србије која је била у непосредној надлежности централне владе у Београду.

Окрузи и жупаније (1918—1922)

Окрузи Србије:
 Окрузи Северне Србије:
 Београдски, Ваљевски, Врањски, Крагујевачки, Крајински, Крушевачки, Моравски, Нишки, Пиротски, Подрињски, Пожаревачки, Руднички, Смедеревски, Тимочки, Топлички, Ужички и Чачански
 Окрузи Јужне Србије:
 Берански, Бјелопољски, Битољски, Брегалнички, Звечански, Косовски, Кумановски, Метохијски, Охридски, Пљеваљски, Призренски, Пријепољски, Рашки, Скопски, Тетовски и Тиквешки.

Жупаније Баната, Бачке и Барање:
 1918—1919: Барањска, Бачко-бодрошка, Тамишка, Торонталска
 1920: Барањска, Бачко-бодрошка, Торонталско-тамишка
 1921: Бачко-Барањска, Торонталско-тамишка (Банатска)

Жупаније Хрватске и Славоније:
 Бјеловарско-крижевачка, Вараждинска (са Међимурјем), Вировитичка, Загребачка, Личко-крбавска, Модрушко-ријечка (са острвом Крк и општином Кастав), Пожешка и Сремска

Окрузи Босне и Херцеговине:
 Бањалучки, Бихаћки, Мостарски, Сарајевски, Травнички и Тузлански.

Окрузи Црне Горе:
 Андријевички, Барски, Колашински, Никшићки, Подгорички и Цетињски.

Словенија и Далмација су административно биле подељене само на срезове (котаре), осим судске поделе која је одговарала окрузима и жупанијама у другим покрајинама.

Поступак ликвидације покрајинских управа
Поступак ликвидације покрајинских управа извршен је овим редоследом:

 у Банату, Бачкој и Барањи покрајинска управа је укинута 11. марта 1919,
 у Црној Гори покрајинска управа је укинута априла 1919,
 у Босни и Херцеговини покрајинска управа је укинута 25. фебруара 1924,
 у Далмацији 18. јула 1924,
 у Словенији 3. децембра 1924,
 у Хрватској и Славонији 22. јануара 1925. године.

Види још 
 Административна подела Краљевине Србије
 Административне поделе Југославије

Референце

Литература

Спољашње везе 
 Резултати Пописа становништва Краљевине СХС 1921 

 
Краљевина Југославија
Покрајине Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца су биле привремене територијалне јединице , које су постојале од до25. године . Ниже управно-територијалне јединице тада су чинили окрузи ( жупаније ) , срезови ( котари ) и општине . Касније су уместо покрајина и округа основанеобласти , а оне су укинуте године када је основанобановина . Покрајине1922 /25 ) Србија Северна Србија Јужна Србија Црна Гора Босна и Херцеговина Далмација Хрватска и Славонија ( Хрватска , Славонија , Срем , Међимурје , острво Крк са општином Кастав ) Словенија ( Словенија са Прекомурјем ) Банат , Бачка и Барања ( Војводина ) Црна Гора и Банат , Бачка и Барања су у састав Краљевине СХС ушле након претходног уједињења са Краљевином Србијом , а остале покрајине ( Босна и Херцеговина , Далмација , Хрватска и Славонија , те Словенија ) преко Државе Словенаца , Хрвата и Срба . Све покрајине у новоствореној Краљевини СХС су имале своје владе , изузев покрајине Србије која је била у непосредној надлежности централне владе у Београду . Окрузи и жупаније1922 ) Окрузи Србије : Окрузи Северне Србије : Београдски , Ваљевски , Врањски , Крагујевачки , Крајински , Крушевачки , Моравски , Нишки , Пиротски , Подрињски , Пожаревачки , Руднички , Смедеревски , Тимочки , Топлички , Ужички и Чачански Окрузи Јужне Србије : Берански , Бјелопољски , Битољски , Брегалнички , Звечански , Косовски , Кумановски , Метохијски , Охридски , Пљеваљски , Призренски , Пријепољски , Рашки , Скопски , Тетовски и Тиквешки . Жупаније Баната , Бачке и Барање : 1919 : Барањска , Бачко-бодрошка , Тамишка , Торонталска Барањска , Бачко-бодрошка , Торонталско-тамишка Бачко-Барањска , Торонталско-тамишка ( Банатска ) Жупаније Хрватске и Славоније : Бјеловарско-крижевачка , Вараждинска ( са Међимурјем ) , Вировитичка , Загребачка , Личко-крбавска , Модрушко-ријечка ( са острвом Крк и општином Кастав ) , Пожешка и Сремска Окрузи Босне и Херцеговине : Бањалучки , Бихаћки , Мостарски , Сарајевски , Травнички и Тузлански . Окрузи Црне Горе : Андријевички , Барски , Колашински , Никшићки , Подгорички и Цетињски . Словенија и Далмација су административно биле подељене само на срезове ( котаре ) , осим судске поделе која је одговарала окрузима и жупанијама у другим покрајинама . Поступак ликвидације покрајинских управа Поступак ликвидације покрајинских управа извршен је овим редоследом : у Банату , Бачкој и Барањи покрајинска управа је укинута марта у Црној Гори покрајинска управа је укинута априла у Босни и Херцеговини покрајинска управа је укинута фебруара у Далмацији јула у Словенији децембра у Хрватској и Славонији јануара године . Види још Административна подела Краљевине Србије Административне поделе Југославије Референце Литература Спољашње везе Резултати Пописа становништва Краљевине СХС Краљевина Југославија