Тропи
Тропи су регија Земље која окружује Екватор. Ограничен је по ширини Северним повратником на северној хемисфери и Јужним повратником на јужној хемисфери. Тропи се још називају и тропска зона. Тропи укључују све делове Земље у којима се током године Сунце налази у зениту.

Годишња доба и клима 

Многе тропске области имају сува и влажна годишња доба. Влажно годишње доба, кишовито или зелено годишње доба, јесте доба године, када највише просечне годишње количине падавина падне у једном месецу или неколико месеци. Области са влажним годишњим добима су распрострањена у тропима и суптропима. По Кепеновој класификацији климата за тропски појас, влажни месец је дефинисан као месец где просечна количина падавина покрива 60mm или више. Тропске кишне шуме немају сува и влажна годишња доба, пошто је њихова количина падавина једнака целе године. Неке области са израженом кишном сезоном имају „паузу“ у падавинама током средње сезоне када се монсунске кише помере северније током топле сезоне.

Када дође до кишне сезоне током летње сезоне, падавине се углавном излучују у послеподневним и вечерњим сатима. Влажно годишње доба је време када се квалитет ваздуха побољшава, квалитет свеже воде такође, а вегетација расте брже, што доводи до приноса при крају сезоне. Поплаве померају неке животиње у више територије. Едафски фактори умањују хранљиве материје и повећавају ерозију. Учесталост маларије расте у областима где се кишна сезона поклапа са високим температурама. Животиње су прилагођене и имају стратегију за преживљавање влажнијег доба године. Међутим, суво годишње доба доводи до недостатка хране у влажној сезони јер тада усеви тек треба на сазре.

Области у оквиру тропа не морају имати тропску климу. Постоје Алске тундре и врхови прекривени снегом, укључујући Мауна Кеу, Килиманџаро, и Анде. По Кепеновој класификацији климата, многе области унутар географских тропа су класификовани не као „тропски“ већ као „сува“ (пустињска клима или степска клима) укључујући Сахару, Атакаму и Аустралијску пустињу.

Тропски екосистем 

Тропски екосистем се састоји из кишних шума, сувих листопадних шума, трновитих шума, пустиња и других типова станишта. Често постоје значаје области биодиверзитета и ендемске врсте, нарочито у кишним шумама и сувим листопадним шумама. Неки примери важног биодиверзитета и ендемских екосистема су: Ел Јунке у Порто Пику, Костариканска и Никарагванска кишна шума, Венецуеланска и Бразилска Амазонија, Мадагаскарска листопадна шума, Вотерберг у Јужној Африци и источна Мадагаскарска кишна шума. Често су Едафски фактори тропских шума ниски у хранљивим материјама стварајући их рањивим на паљење и крчење шума.

У Биогеографији, тропи су подељени на Палеотропе (Афика, Азија и Аустралија) и Неотропе (Кариби, Централна Америка и Јужна Америка). Заједно се некада називају и Панотропи.

Види још 

 Екватор
 Суптропска клима
 Северни повратник
 Јужни повратник
 Тропска клима
 Тропска кишна шума
 Тропска година
Тропи су регија Земље која окружује Екватор . Ограничен је по ширини Северним повратником на северној хемисфери и Јужним повратником на јужној хемисфери . Тропи се још називају и тропска зона . Тропи укључују све делове Земље у којима се током године Сунце налази у зениту . Годишња доба и клима Многе тропске области имају сува и влажна годишња доба . Влажно годишње доба , кишовито или зелено годишње доба , јесте доба године , када највише просечне годишње количине падавина падне у једном месецу или неколико месеци . Области са влажним годишњим добима су распрострањена у тропима и суптропима . По Кепеновој класификацији климата за тропски појас , влажни месец је дефинисан као месец где просечна количина падавина покриваm или више . Тропске кишне шуме немају сува и влажна годишња доба , пошто је њихова количина падавина једнака целе године . Неке области са израженом кишном сезоном имају „ паузу “ у падавинама током средње сезоне када се монсунске кише помере северније током топле сезоне . Када дође до кишне сезоне током летње сезоне , падавине се углавном излучују у послеподневним и вечерњим сатима . Влажно годишње доба је време када се квалитет ваздуха побољшава , квалитет свеже воде такође , а вегетација расте брже , што доводи до приноса при крају сезоне . Поплаве померају неке животиње у више територије . Едафски фактори умањују хранљиве материје и повећавају ерозију . Учесталост маларије расте у областима где се кишна сезона поклапа са високим температурама . Животиње су прилагођене и имају стратегију за преживљавање влажнијег доба године . Међутим , суво годишње доба доводи до недостатка хране у влажној сезони јер тада усеви тек треба на сазре . Области у оквиру тропа не морају имати тропску климу . Постоје Алске тундре и врхови прекривени снегом , укључујући Мауна Кеу , Килиманџаро , и Анде . По Кепеновој класификацији климата , многе области унутар географских тропа су класификовани не као „ тропски “ већ као „ сува “ ( пустињска клима или степска клима ) укључујући Сахару , Атакаму и Аустралијску пустињу . Тропски екосистем Тропски екосистем се састоји из кишних шума , сувих листопадних шума , трновитих шума , пустиња и других типова станишта . Често постоје значаје области биодиверзитета и ендемске врсте , нарочито у кишним шумама и сувим листопадним шумама . Неки примери важног биодиверзитета и ендемских екосистема су : Ел Јунке у Порто Пику , Костариканска и Никарагванска кишна шума , Венецуеланска и Бразилска Амазонија , Мадагаскарска листопадна шума , Вотерберг у Јужној Африци и источна Мадагаскарска кишна шума . Често су Едафски фактори тропских шума ниски у хранљивим материјама стварајући их рањивим на паљење и крчење шума . У Биогеографији , тропи су подељени на Палеотропе ( Афика , Азија и Аустралија ) и Неотропе ( Кариби , Централна Америка и Јужна Америка ) . Заједно се некада називају и Панотропи . Види још Екватор Суптропска клима Северни повратник Јужни повратник Тропска клима Тропска кишна шума Тропска година