Румелијски пашалук
Румелијски пашалук је био пашалук Османског царства између 1365. и 1867. године. Заузимао је делове Балканског полуострва. Ту су спадале провинције Тракија, Македонија и Мезија, омеђене на северу рекама Савом и Дунавом, на западу Јадранском обалом, а на југу Морејом. Име потиче из Византије, које су на балкану смениле османлије и делом преузеле њено наслеђе.

Историја 
Румелијски пашалук основан је око 1365. године, а у почетку је обухватао све европске поседе Османског царства. Први беглербег је био Лала Шахин. У 16. веку на пограничним просторима попут Босне, Угарске и Мореје почели су се издвајати нови пашалуци. Године 1670. из Румелијског је издвојен Јањински пашалук, а 1826. Солунски и Једренски. Након тога су 1846. године издвојени Нишки и Видински пашалук. Ова два пашалука ће заједно са раније издвојеним Силистранским пашалуком касније бити спојена у Вилајет Туна (српска област око Ниша, северна Бугарска од Видина до Варне и румунска Добруџа). Румелијски пашалук је постојао до 1864. године, а последњих неколико деценија седиште му је било у Битољу. Остатак тог пашалука је прво припојен новоформираном Солунском вилајету, а потом је из њега издвојен 1874. године, када је формиран Битољски вилајет.

Види још 
 Касим-паша
Османско освајање Балканског полуострва
Османски калифат

Референце

Пашалуци Османског царства
Историја Турске у новом веку
Историја Грчке у новом веку
Османска Бугарска
Историја Македоније под Османским царством
Историја Албаније у новом веку
Историја Србије под Османским царством
Историја Косова и Метохије у новом веку
Историја Црне Горе под Османским царством
Румелијски пашалук је био пашалук Османског царства између и године . Заузимао је делове Балканског полуострва . Ту су спадале провинције Тракија , Македонија и Мезија , омеђене на северу рекама Савом и Дунавом , на западу Јадранском обалом , а на југу Морејом . Име потиче из Византије , које су на балкану смениле османлије и делом преузеле њено наслеђе . Историја Румелијски пашалук основан је око године , а у почетку је обухватао све европске поседе Османског царства . Први беглербег је био Лала Шахин . У веку на пограничним просторима попут Босне , Угарске и Мореје почели су се издвајати нови пашалуци . Године из Румелијског је издвојен Јањински пашалук , а Солунски и Једренски . Након тога су године издвојени Нишки и Видински пашалук . Ова два пашалука ће заједно са раније издвојеним Силистранским пашалуком касније бити спојена у Вилајет Туна ( српска област око Ниша , северна Бугарска од Видина до Варне и румунска Добруџа ) . Румелијски пашалук је постојао до године , а последњих неколико деценија седиште му је било у Битољу . Остатак тог пашалука је прво припојен новоформираном Солунском вилајету , а потом је из њега издвојен године , када је формиран Битољски вилајет . Види још Касим-паша Османско освајање Балканског полуострва Османски калифат Референце Пашалуци Османског царства Историја Турске у новом веку Историја Грчке у новом веку Османска Бугарска Историја Македоније под Османским царством Историја Албаније у новом веку Историја Србије под Османским царством Историја Косова и Метохије у новом веку Историја Црне Горе под Османским царством