Врањска област
Врањска област је била административна јединица Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца.

Географија 
Планинска је област, у порјечјима горње јужне Мораве и горње Пчиње.

Од мањих цјелина сјеверне Србије овој области припадају: Пољаница, Иногоште, Пчиња, Клисура, Власина, Масурица. Висока је у источној половини, а сведена према јужној Морави. Главне су ријеке јужна Морава и Пчиња. Поред Мораве су пространа поља: Врањско и Лесковачко, која су везана Гредличком Клисуром. У области је Власинско Блато, на великој висини и са свих страна затворено, а отиче ријеком Власином.

Врањска област спаја Сјеверну и Јужну Србију више него и један други крај ових двију српских земаља. Већи је дио ове области у Јужној Србији, гдје захвата поријечје Биначке Мораве до Ристовца изнад Врања, горњу Пчињу до Козјака и Рујна, и горњу Криву Ријеку до Псаче. Овамо се, осим државне границе на истоку, према Бугарској, граничи на југу брегалничком и скопском, а на западу косовском облашћу.

Привреда 
У овом је делу је један од најважнијих сребрних и златних рудника у цијелој краљевини: славно Ново Брдо.

Становништво 
249.321 становника, Српско је становништво било у већини, али је знатан број досељених Арбанаса и поарбанашених Срба (Арнауташа), чија група чини скоро четвртину становништва области (59.845).

Административна подела 
Основу области чини ранији Врањски округ, коме су одузети неки срезови на северу и западу а додати на југу:
 Лесковачки и Власотиначки срез су прикључени Нишкој области,
 Јабланички срез (Лебане) је прикључен Косовској области, а Гњилански срез ранијег Косовског округа је прикључен Врањској области.
 Прешевски и Кривопаланачки срез ранијег Кумановског округа су прикључени Врањској области.

Област је тако садржавала срезове:
 Босиљградски
 Гњилански
 Кривопаланачки
 Масурички (Сурдулица)
 Пољанички (Владичин Хан)
 Прешевски
 Пчињски (Врање)

Цела област је 1929. постала део Вардарске бановине, у истој целини су се опет нашли и Лесковац, Власотинце и Лебане.

Велики жупани 

 Исидор Ст. Витас од 1927.
 Марко Новаковић до 1927.
 Ђорђе Бошковић од 1923.
 Драгомир Тодоровић до 1923.

Референце

Литература 
 
 Народна енциклопедија, 1925 г.

Области Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца
Историја Врања
Историја Срба у савременом добу
Историја Србије у савременом добу
Историја Косова и Метохије у савременом добу
Историја Македоније у савременом добу
Врањска област је била административна јединица Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца . Географија Планинска је област , у порјечјима горње јужне Мораве и горње Пчиње . Од мањих цјелина сјеверне Србије овој области припадају : Пољаница , Иногоште , Пчиња , Клисура , Власина , Масурица . Висока је у источној половини , а сведена према јужној Морави . Главне су ријеке јужна Морава и Пчиња . Поред Мораве су пространа поља : Врањско и Лесковачко , која су везана Гредличком Клисуром . У области је Власинско Блато , на великој висини и са свих страна затворено , а отиче ријеком Власином . Врањска област спаја Сјеверну и Јужну Србију више него и један други крај ових двију српских земаља . Већи је дио ове области у Јужној Србији , гдје захвата поријечје Биначке Мораве до Ристовца изнад Врања , горњу Пчињу до Козјака и Рујна , и горњу Криву Ријеку до Псаче . Овамо се , осим државне границе на истоку , према Бугарској , граничи на југу брегалничком и скопском , а на западу косовском облашћу . Привреда У овом је делу је један од најважнијих сребрних и златних рудника у цијелој краљевини : славно Ново Брдо . Становништво 249.321 становника , Српско је становништво било у већини , али је знатан број досељених Арбанаса и поарбанашених Срба ( Арнауташа ) , чија група чини скоро четвртину становништва области845 ) . Административна подела Основу области чини ранији Врањски округ , коме су одузети неки срезови на северу и западу а додати на југу : Лесковачки и Власотиначки срез су прикључени Нишкој области , Јабланички срез ( Лебане ) је прикључен Косовској области , а Гњилански срез ранијег Косовског округа је прикључен Врањској области . Прешевски и Кривопаланачки срез ранијег Кумановског округа су прикључени Врањској области . Област је тако садржавала срезове : Босиљградски Гњилански Кривопаланачки Масурички ( Сурдулица ) Пољанички ( Владичин Хан ) Прешевски Пчињски ( Врање ) Цела област је постала део Вардарске бановине , у истој целини су се опет нашли и Лесковац , Власотинце и Лебане . Велики жупани Исидор Ст . Витас од Марко Новаковић до Ђорђе Бошковић од Драгомир Тодоровић до Референце Литература Народна енциклопедија ,г . Области Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца Историја Врања Историја Срба у савременом добу Историја Србије у савременом добу Историја Косова и Метохије у савременом добу Историја Македоније у савременом добу