Биљине (књижевност)
Биљине (), (у српској књижевности — епске народне песме), у руској књижевности представљају херојско-патриотске песме-сказања, у којима се говори о подвизима богатира, и оне показују живот Старе, Кијевске Русије 9. — 13. века. Оне су вид усменог народног стваралаштва, којем је карактеристичан песничко-епски начин одраза стварности. Основни сиже биљине, представља неки херојски догађај или значајна епизода руске историје (отуда народни назив "-{были́ны}-" — «ста́рина», који подразумева да се догађај, о ком се говори, десио у прошлости).

Биљине су, по правилу, написане тонским стихом са два-четири акцента.

Термин «биљине» први уводи Иван Сахаров у зборнику «Песме руског народа», 1839. Он је овај назив предложио, ослањајући се на изразе «по биљинама», који се појављују у делу «Слово о Игоровом походу», што је значило «према (по) чињеницама».

Порекло 
Први и најстарији жанр херојског епа су биљине. У летописима и биљинама спомињу се места: Кијев, Чернигов, Суздаљ, Новгород. У биљинама се говори о политичким везама и трговини с Византијом, Блиским истоком, Индијским царством. Спомињу се историјске личности, које се често спомињу и у летописима (Илија Муромец, Аљоша Попович, Добриња Никитич, три најпознатија руска богатира).

Биљине су херојски еп Кијевске Русије настао у кнежевској епоси, у периоду промене старог погледа на свет. То се види у садржајима биљина: постоје 2 погледа на свет – митолошки и хришћански.

Неке личности биљина имају особине старих словенских божанстава: Илија Муромец има карактеристике Перуна, бога-громовника, Микула Сељанович бога-орача, кнез Владимир Дажбога, бога-Сунца.

Конкретне историјске личности биљина имају особине митских хероја. Нпр. Илија Муромец сам побеђује непријатељску војску, побеђује митско биће – Соловја-разбојника, може да прође кроз непроходну шуму, једном руком чупа храстове, а другом прави мостове. 

Биљине су с бајкама најстарији руско-украјински еп где је сачуван митолошки поглед Старих Словена. И у биљинама с елементима бајки преовлађује историјска реалност: тачно се наводи место догађаја, имена кијевских кнежева и њихових наследника, а сваком се приписују подвизи. Садржај биљина се поклапа с подацима из летописа о делатности и личном животу неког кнеза.

Биљине су епско-историјска дела већ доста раширена у кнежевско време. У њима се спомињу историјски догађаји и личности Руси 10.-14. в., што потврђују летописи и документи тог доба.

Жанр 

И пре писмености у Руси има богатог усменог народног стваралаштва: обредне песме, приче, лирска и епска поезија. Посебне су епске песме – биљине', извођене уз музику у рецитативу.

У биљинама је приказана историјска судбина Руси. Песме су посвећене историјским догађајима и личностима. јунак биљина је Илија Муромец, сељачки син, идеал војника-патриоте који штити земљу, сирочад и удовице, сиромашне, не желећи награду. Неки су реалне историјске личности.

Биљине су повезане с народном обредном поезијом (коледарске, свадбене песме) и мотивима легенди. Композицијски је свака биљина подељена на 3 дела: почетак, излагање и завршетак. Карактеристике биљина чини епитет, поређење, паралелизам, метафора. Биљине ствара и изводи народ, односно најталентованији људи из народа тзв. певачи-приповедачи. Најпознатији су Бојан и Митус.

Циклуси епоса биљина 
 У митолошком циклусу има сижеа бајки, митских бића. Централна личност је Волга (син Змаја по очевој линији и поседује натприродне моћи). Без обзира на те елементе биљина, сви догађаји из њих имају историјску основу. Име „Вольга» се односи на кнеза Олега и кнегињу Олгу, а поход Волге у Индијско царство је у ствари поход на Константинопољ 907. г.
 Више историјске реалности има у биљинама Кијевског циклуса. Хронолошки је први херој ту Добриња Никитич. У летописима се спомиње да се кнегиња Олга после смрти мужа сурово осветила Древљанима: убила им кнеза, а његову кћи Малушу је узела за кључарницу.
 У биљинама Галичко-Волињског циклуса има паралела с биљинама Кијевског циклуса. «Биљина про Дунай» је о најистакнутијем кнезу Волињске кнежевине - Владимиру Васиљковичу. 
 Биљине Новгородског циклуса се разликују по уметничком уређењу. Настале су касније и изражавају трговачки, не кнежевски дух. Хероји су витезови, коњаници и пешаци, који се крећу и ратују на води. Новгород је други град Кијевске Руси. Ликови: гуслар Садко, Васиљ Бруслаєв.
 Биљине бајколико-новелистичког циклуса немају јасну историјску основу и створене су као бајке на сижее из свакодневног живота. Најпознатија је „Глеб Володијевич» о новгородском кнезу.

Поетика биљина 
Личности биљина живе у једном времену (епско време) које обухвата 5-6 векова. Личности су у реалној историјској стварности (описи грађевина, природе, свакодневни живот).

Поетски језик је употреба устаљених епитета (чистое поле, ясное солнце), метафора, метонимија, хипербола, а ту су и поређење (јунак убија непријатеље као да коси траву), паралелизми, и идеализација.

У прошлости биљине су извођене уз пратњу жичаног народног инструмента (најчешће гусле).

Руска књижевност
Епови
Биљине ( ) , ( у српској књижевности — епске народне песме ) , у руској књижевности представљају херојско-патриотске песме-сказања , у којима се говори о подвизима богатира , и оне показују живот Старе , Кијевске Русије — века . Оне су вид усменог народног стваралаштва , којем је карактеристичан песничко-епски начин одраза стварности . Основни сиже биљине , представља неки херојски догађај или значајна епизода руске историје ( отуда народни назив " -{ были́ны }- " — « ста́рина » , који подразумева да се догађај , о ком се говори , десио у прошлости ) . Биљине су , по правилу , написане тонским стихом са два-четири акцента . Термин « биљине » први уводи Иван Сахаров у зборнику « Песме руског народа » , Он је овај назив предложио , ослањајући се на изразе « по биљинама » , који се појављују у делу « Слово о Игоровом походу » , што је значило « према ( по ) чињеницама » . Порекло Први и најстарији жанр херојског епа су биљине . У летописима и биљинама спомињу се места : Кијев , Чернигов , Суздаљ , Новгород . У биљинама се говори о политичким везама и трговини с Византијом , Блиским истоком , Индијским царством . Спомињу се историјске личности , које се често спомињу и у летописима ( Илија Муромец , Аљоша Попович , Добриња Никитич , три најпознатија руска богатира ) . Биљине су херојски еп Кијевске Русије настао у кнежевској епоси , у периоду промене старог погледа на свет . То се види у садржајима биљина : постојепогледа на свет – митолошки и хришћански . Неке личности биљина имају особине старих словенских божанстава : Илија Муромец има карактеристике Перуна , бога-громовника , Микула Сељанович бога-орача , кнез Владимир Дажбога , бога-Сунца . Конкретне историјске личности биљина имају особине митских хероја . Нпр . Илија Муромец сам побеђује непријатељску војску , побеђује митско биће – Соловја-разбојника , може да прође кроз непроходну шуму , једном руком чупа храстове , а другом прави мостове . Биљине су с бајкама најстарији руско-украјински еп где је сачуван митолошки поглед Старих Словена . И у биљинама с елементима бајки преовлађује историјска реалност : тачно се наводи место догађаја , имена кијевских кнежева и њихових наследника , а сваком се приписују подвизи . Садржај биљина се поклапа с подацима из летописа о делатности и личном животу неког кнеза . Биљине су епско-историјска дела већ доста раширена у кнежевско време . У њима се спомињу историјски догађаји и личности Руси-14. в . , што потврђују летописи и документи тог доба . Жанр И пре писмености у Руси има богатог усменог народног стваралаштва : обредне песме , приче , лирска и епска поезија . Посебне су епске песме – биљине ' , извођене уз музику у рецитативу . У биљинама је приказана историјска судбина Руси . Песме су посвећене историјским догађајима и личностима. јунак биљина је Илија Муромец , сељачки син , идеал војника-патриоте који штити земљу , сирочад и удовице , сиромашне , не желећи награду . Неки су реалне историјске личности . Биљине су повезане с народном обредном поезијом ( коледарске , свадбене песме ) и мотивима легенди . Композицијски је свака биљина подељена надела : почетак , излагање и завршетак . Карактеристике биљина чини епитет , поређење , паралелизам , метафора . Биљине ствара и изводи народ , односно најталентованији људи из народа тзв. певачи-приповедачи . Најпознатији су Бојан и Митус . Циклуси епоса биљина У митолошком циклусу има сижеа бајки , митских бића . Централна личност је Волга ( син Змаја по очевој линији и поседује натприродне моћи ) . Без обзира на те елементе биљина , сви догађаји из њих имају историјску основу . Име „ Вольга » се односи на кнеза Олега и кнегињу Олгу , а поход Волге у Индијско царство је у ствари поход на Константинопољ г . Више историјске реалности има у биљинама Кијевског циклуса . Хронолошки је први херој ту Добриња Никитич . У летописима се спомиње да се кнегиња Олга после смрти мужа сурово осветила Древљанима : убила им кнеза , а његову кћи Малушу је узела за кључарницу . У биљинама Галичко-Волињског циклуса има паралела с биљинама Кијевског циклуса . « Биљина про Дунай » је о најистакнутијем кнезу Волињске кнежевине - Владимиру Васиљковичу . Биљине Новгородског циклуса се разликују по уметничком уређењу . Настале су касније и изражавају трговачки , не кнежевски дух . Хероји су витезови , коњаници и пешаци , који се крећу и ратују на води . Новгород је други град Кијевске Руси . Ликови : гуслар Садко , Васиљ Бруслаєв . Биљине бајколико-новелистичког циклуса немају јасну историјску основу и створене су као бајке на сижее из свакодневног живота . Најпознатија је „ Глеб Володијевич » о новгородском кнезу . Поетика биљина Личности биљина живе у једном времену ( епско време ) које обухватавекова . Личности су у реалној историјској стварности ( описи грађевина , природе , свакодневни живот ) . Поетски језик је употреба устаљених епитета ( чистое поле , ясное солнце ) , метафора , метонимија , хипербола , а ту су и поређење ( јунак убија непријатеље као да коси траву ) , паралелизми , и идеализација . У прошлости биљине су извођене уз пратњу жичаног народног инструмента ( најчешће гусле ) . Руска књижевност Епови