Теодосије Марићевић
Теодосије Марићевић (Орашац, око 1770 — Орашац, мај 1804) био је кнез Орашца и Јасенице и трговац.

Биографија 
Теодосије Марићевић је рођен у Орашцу, не зна се тачно које године али се предпоставља око 1770 године. Његова породица, тачније деда је дошао у Орашац из Роваца, место Веље Дубоко. Кренули су пут Шумадије, како се памти после велике природне катастрофе око 1715-1720. године у Вељу Дубоком када се излило Капетаново језеро и поплавило пашњаке. Марићевићи воде порекло од родоначелника Ровачког племена Гојака и његовог сина Шћепана (Стјепана). Његов ортак је био и Младен Миловановић. Уочи устанка био је кнез у Орашцу и у Јасеници. Учествовао је на Збору у Орашцу (14. фебруара 1804), која је одлучивала о избору вође устанка. Одбио је предлог скупштине да постане вођа, изговарајући се да као кнез треба да штити народ у случају да устанак не успе, што не би могао као вођа устанка, фактички хајдук, и предложио избор Карађорђа. У првој фази устанка био је један од најугледнијих устаничких старешина.

Његовом несмотреношћу, Срби су доживели мањи пораз у првом сукобу с Турцима код Баточине (средином априла 1804), а Тосун-ага је успео да се без борбе пробије друмом који је он чувао. Због тога је Карађорђе подозревао на издају.

Када је схватио да у Карађорђеву корист губи власт у кнежини, прешао је у опозицију, први од устаничких старешина. Отворено се сукобио с Карађорђем на скупштини у Пећанима, близу Остружнице (6. маја 1804), тражећи да он лично плати пречанским трговцима за набављени барут и друге ратне потребе, јер је он вођа устанка. Назвао га је тиранином, који тиранише горе од дахија. Током свађе покушао је да убије Карађорђа, али му је пушка затајила и Карађорђе га је тешко ранио. Рањен је однет у Орашац, где је после неколико недеља умро и био сахрањен у родном селу. Његов гроб се налази у дворишту Цркве Вазнесења Господњег.

Извори

Спољашње везе 
 Вечерње новости: „Уби вожд Теодосија!“, проф. др Драгош Љушић, 2.9.2003, Приступљено 25. 4. 2013.
 Факлутет безбедности Универзитета у Београду: „Савремена историја Србије“ , радни материјал за студенте, Београд 2012/2013, Приступљено 25. 4. 2013.
 Творац града: „Карађорђева ратна искуства“, Новица Стефановић, Приступљено 25. 4. 2013.

Учесници Првог српског устанка
Рођени 1770-их
Умрли 1804.
Српски трговци
Аранђеловчани
Теодосије Марићевић ( Орашац , око— Орашац , мајбио је кнез Орашца и Јасенице и трговац . Биографија Теодосије Марићевић је рођен у Орашцу , не зна се тачно које године али се предпоставља окогодине . Његова породица , тачније деда је дошао у Орашац из Роваца , место Веље Дубоко . Кренули су пут Шумадије , како се памти после велике природне катастрофе око године у Вељу Дубоком када се излило Капетаново језеро и поплавило пашњаке . Марићевићи воде порекло од родоначелника Ровачког племена Гојака и његовог сина Шћепана ( Стјепана ) . Његов ортак је био и Младен Миловановић . Уочи устанка био је кнез у Орашцу и у Јасеници . Учествовао је на Збору у Орашцу фебруара која је одлучивала о избору вође устанка . Одбио је предлог скупштине да постане вођа , изговарајући се да као кнез треба да штити народ у случају да устанак не успе , што не би могао као вођа устанка , фактички хајдук , и предложио избор Карађорђа . У првој фази устанка био је један од најугледнијих устаничких старешина . Његовом несмотреношћу , Срби су доживели мањи пораз у првом сукобу с Турцима код Баточине ( средином априла а Тосун-ага је успео да се без борбе пробије друмом који је он чувао . Због тога је Карађорђе подозревао на издају . Када је схватио да у Карађорђеву корист губи власт у кнежини , прешао је у опозицију , први од устаничких старешина . Отворено се сукобио с Карађорђем на скупштини у Пећанима , близу Остружнице маја тражећи да он лично плати пречанским трговцима за набављени барут и друге ратне потребе , јер је он вођа устанка . Назвао га је тиранином , који тиранише горе од дахија . Током свађе покушао је да убије Карађорђа , али му је пушка затајила и Карађорђе га је тешко ранио . Рањен је однет у Орашац , где је после неколико недеља умро и био сахрањен у родном селу . Његов гроб се налази у дворишту Цркве Вазнесења Господњег . Извори Спољашње везе Вечерње новости : „ Уби вожд Теодосија ! “ , проф. др Драгош Љушић , 9.2003 , Приступљено Факлутет безбедности Универзитета у Београду : „ Савремена историја Србије “ , радни материјал за студенте , Београд2013 , Приступљено Творац града : „ Карађорђева ратна искуства “ , Новица Стефановић , Приступљено Учесници Првог српског устанка Рођениих Умрли Српски трговци Аранђеловчани