Лаура Барна
Лаура Барна (Јазово, 6. фебруар 1964) српска је књижевница и историчарка уметности. Пише прозу (романе, приповетке, есеје) и стручне радове из историје уметности, које објављује у домаћој и иностраној књижевној периодици. Њена дела су превођена на мађарски, словачки, пољски и енглески. Члан је Удружења књижевника Србије. Живи у Београду.

Биографија 
Школовала се у Херцег Новом, Сплиту и Београду. Од 1995. године објављује приче, есеје, студије, ликовне критике и стручне радове из историје уметности у домаћој и иностраној књижевној периодици, а пише и рецензије и предговоре (преко 300 публикованих радова). Приче, есеји, као и ликовне критике заступљени су у домаћим и иностраним часописима, антологијама, зборницима, алманасима и годишњацима. Роман Црвени пресек (2015) преведен је на мађарски језик. 

У сарадњи са Градском општином Савски венац и Кућом краља Петра I од 2009. године уређује и води књижевне и културолошке трибине у оквиру ауторског пројекта Исидора нас слуша. Кроз овај пројекат представљени су најзначајнији и најактуелнији српски писци и уметници, као и добитници престижних српских и међународних награда и признања.

Учествовала је у организацији многих ликовних изложби, од којих је најзначајнија Мода српске елите (1804–1918), у сарадњи са Кућом краља Петра I и Центром за истраживање дигиталне културе. 

Аутор је изложбе Исидора одржане почетком 2016. године у Кући краља Петра I, где су први пут од књижевничине смрти изнесени њени лични предмети из Легата „Исидора Секулић“ који се чува у  Универзитетској библиотеци „Светозар Марковић“ у Београду, и у виду књижевничине реконструисане радне собе, након педесет и осам година, представљени на увид широј јавности. 

Као познавалац лика и дела Исидоре Секулић учествовала је у снимању филма о њеном животу, раду и сапутницима. У продукцији ТВ МАГ из Обреновца и Библиотеке “Влада Аксентијевић” из Обреновца, филм „Исидора“ приказује се уз ауторкино предавање о великој књижевници у библиотекама и школама широм Србије и Републике Српске. 
Једна је од чланова жирија за идејно решење споменика Исидори Секулић, а који је заслугом Фонда Исидора Секулић и ГО Савски венац постављен на Топчидерском брду.

У сарадњи са Фондом „Лаза Костић“ из Новог Сада и Центром за предавачку делатност Задужбине Илије М. Коларца, у Коларчевој задужбини отворила је серију предавања Великани науке у лимбу заборава, где је одржала предавање Кућа памти – Веселин Чајкановић (1881–1946).

У сарадњи са словачким месечником за књижевност и културу Нови живот, водила је разговор о идентитету и укрштају нација са словачком филозофкињом и списатељицом Етелом Фаркашовом, што је уз два репрезентативна њена есеја објављено паралелно на српском и словачком језику.

Живи и ради у Београду као слободни уметник и лектор за српски језик.

Библиографија 
Књижевност

 Протовир, археолошки роман, „Арс Либри“, Београд, и „Бесједа“, Бања Лука, 2003.
 Невоље господина Т. или сутерен (роман), „Народна књига“ - „Алфа“, Београд, 2005.
 Црно тело (роман), „Дерета“, Београд, 2007; друго, допуњено и прерађено издање: Завод за уџбенике, Београд, 2010.
 Дијалог о камену (збирка прича), Друштво љубитеља фантастике „Лазар Комарчић“, Београд, 2008.
 Моја последња главобоља (романсирана биографија Исидоре Секулић), Завод за уџбенике, Београд, 2008.
 Четири елемента (роман за децу), Завод за уџбенике, Београд, 2009.
 Санаторијум под белим (роман), „Дерета“, Београд, 2009.
 Тамо нека занимања, парадокси једења времена (збирка прича), „Бесједа“, Бања Лука, 2010.
 Ђорђеонеова клетва (роман), Завод за уџбенике, Београд, 2011.
 Пад клавира (роман), Завод за уџбенике, Београд, 2012.
 Црвени пресек (роман), Службени гласник, 2015.
 Југо увек окреће на буру (роман), Лагуна, Београд, 2018.
 Музеј не ради (збирка прича), Задужбина Владета Јеротић и Арс Либри, Београд, 2020.

Историја уметности
 Девет средњовековних манастира у Босни (монографија), „Луча“, Суботица, 2006/2007.
 Уметност нема дефиницију (есеји), „Унус Мундус“, Ниш, 2007.

Награде и признања 
 "Шумадијске метафоре" 2003.
 "Милутин Ускоковић" 2007. за најбољу приповетку објављену на српском језику (приповетка „Запис“).
 "Мирослав Дерета" 2007. (Црно тело)
 Награда Бранко Ћопић 2009. (Моја последња главобоља)
 Награда Димитрије Митриновић, 2008. (Моја последња главобоља)
 Најужи избор за НИН-ову награду 2008. (Моја последња главобоља)

Референце

Спољашње везе 

 Лаура Барна: приповедач, романсијер, есејиста (сајт ауторке, са електронском библиотеком прозе и историје уметности)
 Богнар, Зоран. „Реквијем за Исидору“ (приказ), Политика /Културни додатак/, Београд, 15. новембар 2008.

Рођени 1964.
Чокани
Српски књижевници
Српски писци фантастике
Српски историчари уметности
Чланови Удружења књижевника Србије
Лаура Барна ( Јазово , фебруарсрпска је књижевница и историчарка уметности . Пише прозу ( романе , приповетке , есеје ) и стручне радове из историје уметности , које објављује у домаћој и иностраној књижевној периодици . Њена дела су превођена на мађарски , словачки , пољски и енглески . Члан је Удружења књижевника Србије . Живи у Београду . Биографија Школовала се у Херцег Новом , Сплиту и Београду . Од године објављује приче , есеје , студије , ликовне критике и стручне радове из историје уметности у домаћој и иностраној књижевној периодици , а пише и рецензије и предговоре ( прекопубликованих радова ) . Приче , есеји , као и ликовне критике заступљени су у домаћим и иностраним часописима , антологијама , зборницима , алманасима и годишњацима . Роман Црвени пресекпреведен је на мађарски језик . У сарадњи са Градском општином Савски венац и Кућом краља Петра I од године уређује и води књижевне и културолошке трибине у оквиру ауторског пројекта Исидора нас слуша . Кроз овај пројекат представљени су најзначајнији и најактуелнији српски писци и уметници , као и добитници престижних српских и међународних награда и признања . Учествовала је у организацији многих ликовних изложби , од којих је најзначајнија Мода српске елите1918 ) , у сарадњи са Кућом краља Петра I и Центром за истраживање дигиталне културе . Аутор је изложбе Исидора одржане почетком године у Кући краља Петра I , где су први пут од књижевничине смрти изнесени њени лични предмети из Легата „ Исидора Секулић “ који се чува у Универзитетској библиотеци „ Светозар Марковић “ у Београду , и у виду књижевничине реконструисане радне собе , након педесет и осам година , представљени на увид широј јавности . Као познавалац лика и дела Исидоре Секулић учествовала је у снимању филма о њеном животу , раду и сапутницима . У продукцији ТВ МАГ из Обреновца и Библиотеке “ Влада Аксентијевић ” из Обреновца , филм „ Исидора “ приказује се уз ауторкино предавање о великој књижевници у библиотекама и школама широм Србије и Републике Српске . Једна је од чланова жирија за идејно решење споменика Исидори Секулић , а који је заслугом Фонда Исидора Секулић и ГО Савски венац постављен на Топчидерском брду . У сарадњи са Фондом „ Лаза Костић “ из Новог Сада и Центром за предавачку делатност Задужбине Илије М . Коларца , у Коларчевој задужбини отворила је серију предавања Великани науке у лимбу заборава , где је одржала предавање Кућа памти – Веселин Чајкановић1946 ) . У сарадњи са словачким месечником за књижевност и културу Нови живот , водила је разговор о идентитету и укрштају нација са словачком филозофкињом и списатељицом Етелом Фаркашовом , што је уз два репрезентативна њена есеја објављено паралелно на српском и словачком језику . Живи и ради у Београду као слободни уметник и лектор за српски језик . Библиографија Књижевност Протовир , археолошки роман , „ Арс Либри “ , Београд , и „ Бесједа “ , Бања Лука , Невоље господина Т. или сутерен ( роман ) , „ Народна књига “ - „ Алфа “ , Београд , Црно тело ( роман ) , „ Дерета “ , Београд , друго , допуњено и прерађено издање : Завод за уџбенике , Београд , Дијалог о камену ( збирка прича ) , Друштво љубитеља фантастике „ Лазар Комарчић “ , Београд , Моја последња главобоља ( романсирана биографија Исидоре Секулић ) , Завод за уџбенике , Београд , Четири елемента ( роман за децу ) , Завод за уџбенике , Београд , Санаторијум под белим ( роман ) , „ Дерета “ , Београд , Тамо нека занимања , парадокси једења времена ( збирка прича ) , „ Бесједа “ , Бања Лука , Ђорђеонеова клетва ( роман ) , Завод за уџбенике , Београд , Пад клавира ( роман ) , Завод за уџбенике , Београд , Црвени пресек ( роман ) , Службени гласник , Југо увек окреће на буру ( роман ) , Лагуна , Београд , Музеј не ради ( збирка прича ) , Задужбина Владета Јеротић и Арс Либри , Београд , Историја уметности Девет средњовековних манастира у Босни ( монографија ) , „ Луча “ , Суботица , 2007. Уметност нема дефиницију ( есеји ) , „ Унус Мундус “ , Ниш , Награде и признања " Шумадијске метафоре " " Милутин Ускоковић " за најбољу приповетку објављену на српском језику ( приповетка „ Запис “ ) . " Мирослав Дерета " ( Црно тело ) Награда Бранко Ћопић ( Моја последња главобоља ) Награда Димитрије Митриновић , ( Моја последња главобоља ) Најужи избор за НИН-ову награду ( Моја последња главобоља ) Референце Спољашње везе Лаура Барна : приповедач , романсијер , есејиста ( сајт ауторке , са електронском библиотеком прозе и историје уметности ) Богнар , Зоран . „ Реквијем за Исидору “ ( приказ ) , Политика / Културни додатак / , Београд , новембар Рођени Чокани Српски књижевници Српски писци фантастике Српски историчари уметности Чланови Удружења књижевника Србије