Брежани (Симитли)
Брежани (), до 1934. године Србиново (), је насељено место у општини Симитли, Област Благоевград, у Пиринској Македонији.

Географија 
Село се налази у Симитлијској котлини, у северном подножју планине Пирин. Атар насеља захвата површину од 46,476 km². Село спада у нископланинска насеља, јер лежи на висини од 500-1000 метара.

Историја

Отомански период 
До турске најезде, у годинама након Маричке битке, простор Србинова је као и остали пирински крајеви, био у саставу српске средњовековне државе, одн. Српског царства. Распадом царства, овај крај улази у састав државе Дејановића, која је 1395. године потпала под непосредну турску власт.

По бугарским изворима име села Србиново, потиче од имена народа који га је населио, а који су наводни "досељеници из Србије“.

Године 1576. место се спомиње у турским дефтерима као два села: Србинче и Сербин Дербенд, али се већ 1650. године спомиње као једно, обједињено село под именом Србин, у коме је забележено 105 хришћанских домова.

У црквеном смислу село је у саставу старе Самоковске епархије, која је од свог оснивања 1557. године, па све 1766. године, део српске Пећке патријаршије, која је укинута 1766. и припојена грчкој Цариградској патријаршији.

У дугом историјском периоду, посебно после оснивања Бугарске егзархије, становништво је, посебно због околности блиског окружења турских, помачких и влашких села, као и читав Шоплук, бугаризовано. Егзархија и Софијске власти су преко цркава и школа, одавно били премашили све друге народне идеје у Македонији и бугаризација је у овим крајевима однела потпуну превагу. По статистикама делатника Бугарске егзархије (Димитар Мишев) и разних софијских пропагандиста као што је био Васил К'нчов, село је већински бугарско и 1900. године у њему живи 1.920 становника Бугара, са око 20-ак становника циганске народности.

Током немира 1902. године побунило се становништво Македоније. Наоружани мушкарци из Србинова и Железнице су поубијали неколико цариника и спахија турских и одметнули се у планину. Исте 1902. године то "бугарско" место су напали муслимански становници из места Крупника. Злостављали су затечене жене и децу.

После Балканских ратова 
После Првог балканског рата село је ослободила бугарска војска, а после Другог балканског рата и поделе отоманске области Македоније, село улази у састав Краљевине Бугарске.

У селу је 1926. године, одржан Шести конгрес ВМРО, 1933. године у селу је забележено 320 кућа, а у то време у селу функционишу и основна школа, нижа гимназија и библиотека.

У августу 1934. године, декретом, селу је промењено име у Брежани.

Брежани данас 
Најзначајнији сеоски празник је Свети Василије, одн. православна Нова година, која се по новом календару прославља 1. јануара. Бројне су манифестације у виду карневала, тзв. "кукера" или "чауша", у народу овог краја познатих под именом "бабугери", као и у бројним другим селима овог краја у којима се поштују стари обичаји који потичу још из старословенског паганског времена. Од октобра 2010. године, у селу се прослављају "Дани кестена" којим обилује ово подручје.

Референце

Спољашње везе 

Благоевградска област
Села у Бугарској
Википројект географија/Насеља у Бугарској
Брежани ( ) , до године Србиново ( ) , је насељено место у општини Симитли , Област Благоевград , у Пиринској Македонији . Географија Село се налази у Симитлијској котлини , у северном подножју планине Пирин . Атар насеља захвата површину од476 km². Село спада у нископланинска насеља , јер лежи на висини одметара . Историја Отомански период До турске најезде , у годинама након Маричке битке , простор Србинова је као и остали пирински крајеви , био у саставу српске средњовековне државе , одн . Српског царства . Распадом царства , овај крај улази у састав државе Дејановића , која је године потпала под непосредну турску власт . По бугарским изворима име села Србиново , потиче од имена народа који га је населио , а који су наводни " досељеници из Србије “ . Године место се спомиње у турским дефтерима као два села : Србинче и Сербин Дербенд , али се већ године спомиње као једно , обједињено село под именом Србин , у коме је забележенохришћанских домова . У црквеном смислу село је у саставу старе Самоковске епархије , која је од свог оснивања године , па све године , део српске Пећке патријаршије , која је укинута и припојена грчкој Цариградској патријаршији . У дугом историјском периоду , посебно после оснивања Бугарске егзархије , становништво је , посебно због околности блиског окружења турских , помачких и влашких села , као и читав Шоплук , бугаризовано . Егзархија и Софијске власти су преко цркава и школа , одавно били премашили све друге народне идеје у Македонији и бугаризација је у овим крајевима однела потпуну превагу . По статистикама делатника Бугарске егзархије ( Димитар Мишев ) и разних софијских пропагандиста као што је био Васил К' нчов , село је већински бугарско и године у њему живи920 становника Бугара , са окоак становника циганске народности . Током немира године побунило се становништво Македоније . Наоружани мушкарци из Србинова и Железнице су поубијали неколико цариника и спахија турских и одметнули се у планину . Исте године то " бугарско " место су напали муслимански становници из места Крупника . Злостављали су затечене жене и децу . После Балканских ратова После Првог балканског рата село је ослободила бугарска војска , а после Другог балканског рата и поделе отоманске области Македоније , село улази у састав Краљевине Бугарске . У селу је године , одржан Шести конгрес ВМРО , године у селу је забележенокућа , а у то време у селу функционишу и основна школа , нижа гимназија и библиотека . У августу године , декретом , селу је промењено име у Брежани . Брежани данас Најзначајнији сеоски празник је Свети Василије , одн. православна Нова година , која се по новом календару прославља јануара . Бројне су манифестације у виду карневала , тзв. " кукера " или " чауша " , у народу овог краја познатих под именом " бабугери " , као и у бројним другим селима овог краја у којима се поштују стари обичаји који потичу још из старословенског паганског времена . Од октобра године , у селу се прослављају " Дани кестена " којим обилује ово подручје . Референце Спољашње везе Благоевградска област Села у Бугарској Википројект географија / Насеља у Бугарској