Београдски трамвај
Београдски трамвај је највећи и  тренутно једини трамвајски систем у Републици Србији који је почео с радом 1892. године.

Историја 

Године 1891. завршени су преговори између Београдске општине и фирме Периклес Цикос из Милана о изградњи трамвајског саобраћаја у Београду. Фирми из Милана је уступљен монопол над трамвајима и осветљењу у Београду. По уговору је била предвиђена изградња у укупној дужини од 21 -{km}-.
Први београдски трамвај пуштен је у саобраћај дана 14. октобра 1892. године и возио је центром града, од Калемегдана до Славије. У почетку су се као погон користили коњи, Јулка и Соко. Прва електрична линија уведена је 1894. До краја 1905. године све линије биле су електрифициране. Године 1912. у Београду је било осам трамвајских линија који су те године превезли укупно 7.500.000 путника.

Први и Други светски рат доста су оштетили трамвајски систем, но оба пута је обновљен. У октобру 1922. је очекивано 80 моторних кола одн. задњих кола из Немачке, па су пројектоване и нове линије (нпр. почетком јула 1923. пуштена је у саобраћај партија од седам немачких трамваја). Линија "Калимегдан-Коларац-Ново Гробље", која је пре рата "ишла само од Коларца до Тркалишта" (под Коларцем се мисли на локацију на дан. Тргу Републике) пуштена је 23. октобра 1922.

Други трамвајски колосек између Славије и Аутокоманде, куда је возила Десетка, пуштен је у јулу 1935. Почетком 1937. добијено је 12 нових кола, четири из "Јасенице а.д." Смедеревска Паланка, остало из творнице у Славонском Броду. У радионицама Дирекције 1938. су направљена једна трамвајска кола са аеродинамичном линијом (занимљиво да су столице биле постављене под углом). За потребе "шестице", дупли трамвајски колосек у Александровој улици је продужен до "Цветкове механе" почетком 1941. Већина трамваја је ноћила у депоу код старе електричне централе, а остали у улици Краља Александра. Према тарифи усвојеној 1936, вожње су коштале 1, 1,5 или 2 динара (раније су постојале карте скупље од 2 динара). Карте од 1,5 и 2 динара су биле 20 одн. 25% јефтиније у картонима за 30 вожњи. Трамваји су имали "тролу са точкићем уместо тролу у облику лире", чије је варничење ометало радиофонију; скретницама су управљали службеници Дирекције, "обично какав старац". Подлога пруге у ул. Краља Милана промењена је 1937. из бетонске у макадамску, ради лакшег оправљања и мање буке.

На лето 1940. стигло је пет кола нових италијанских трамваја, зелене боје. Новина у њима је била то што су се карте наплаћивале на улазу, уместо да кондуктер обилази путнике. Капацитет је био 100 путника, али се могло попунити и до "140".

Још 1938. године се помињу планови за изградњу метроа.Током 1970-их појавили су се поново планови да се у граду изгради метро систем, али су 1982. године одбијени јер је донесена одлука како ће се проширити већ постојећа трамвајска мрежа. Године 1985. постављено је 45 км нових шина, а трамваји су преласком реке Саве почели са превозом путника и у Новом Београду.

Крајем 2000-их година започела је модернизација система, а последње промене биле су 2010. године.

Ред вожње трамваја у периоду 1892-1914. 
Трамваји су кретали око 5 сати ујутру (у зависности од линије), а последњи полазак био је у десет часова увече, недељом у једанаест. Интересантно је да су трамваји били дужни да воде рачуна о завршетку представа у Народном позоришту и последњи су кретали у зависности од дужине представе. Саобраћај се појачавао на свим линијама у 12 и у 17 часова, када су чиновници одлазили кући на паузу за ручак или се завршавало радно време. Иако је био дефинисан прецизан ред вожње, трамваји су стално каснили у поласку.

Трамвајске линије пре Другог светског рата 
Према подацима из 1938. године у Београду су постојала три главна правца којима су возили трамваји.
 Александрова, Теразије, Земун - трамваји број 6 и 14, укупан број путника у 1936. 12.914.940.
 Калемегдан, Славија, Аутокоманда - трамваји број 1 и 10, број путника 10.765.000.
 Топчидер, Теразије, Панчевачки мост - трамваји 3 и 9, број путника 10.326.630. 
 Трамвај број 9 на потезу Кнежев споменик - Кланица (Народно позориште - Насеље Кнеза Павла односно Кнежев споменик - Кланица (кроз Улицу кнеза Павла тј. Булевар деспота Стефана) је укинута августа 1939. и замењена аутобуском линијом, а што је било замишљено као претходница тролејбуса.
 Линија 7 – Калемегдан - Ново Гробље, која је пролазила Поенкареовом/Македонском, као и линија 9-А (Ново гробље - ул. Адмирала Пикоа, данашња Мије Ковачевића) - замењене су аутобусом 27 у априлу 1940.

Основне информације 
Београдски трамвајски систем има укупну дужину шина од 127,3 км и 11 трамвајских линија:

 2: Пристаниште – Вуков споменик – Пристаниште
 3: Омладински стадион – Кнежевац 
 3L: Ташмајдан – Железничка станица Топчидер 
 :
 5: Калемегдан /Доњи град/ – Устаничка
 6: Ташмајдан – Устаничка
 7: Устаничка – Блок 45
 9: Бањица – Блок 45
 10: Калемегдан /Доњи град/ – Бањица
 11: Калемегдан /Доњи град/ – Блок 45
 12: Омладински стадион – Баново Брдо
 13: Баново брдо – Блок 45
 14: Устаничка – Бањица

Током ноћи саобраћале су само две линије:
 7Н: Устаничка - Славија - Блок 45 (линија је укинута 1. јануара 2017)
 9Н: Бањица - Славија - Блок 45 (линија је укинута 1. јула 2009. и уместо ње је успостављена аутобуска линија 33Н која саобраћа трасом ове некадашње ноћне линије: Славија - Булевар ослобођења - Трг ослобођења - Војводе Степе (потез од Аутокоманде до Трошарине) и половина њене трасе је: Војводе Степе (потез од Трошарине до Кумодража) - Кумодраж)
 
Превозом управља фирма ГСП Београд (Градско саобраћајно предузеће Београд).

Тренутно (јун 2023), линија 3 је привремено укинута због радова на шинама на потезу од Топчидера до Кнежевца.

Возни парк

Занимљивости из историје о трамвајима 
 23. новембра 1937. године у Београду је била тако густа магла да су аутомобили и трамваји саобраћали са упаљеним фењерима.
 За релативно кратко време ће се почети са изградњом подземне саобраћајне мреже Београда. Правци ће бити они који су покривени трамвајским линијама према подацима из 1938. године.
 Простор обухваћен линијом 2 се сматра центром града. Пре Другог светског рата, неки улични продавци нису смели радити унутар те линије.

Галерија

Види још 
 Tрамвај
 Новосадски трамвај
 Нишки трамвај
 Суботички трамвај
 Крагујевачки трамвај

Референце

Литература

Спољашње везе 

 Проблем прелазних трамвајских карата. - У: Београдске општинске новине, 1. децембар 1933.
 Како су изгледали трамваји у Београду кроз историју
 Трамвајске линије у Београду 
 Историја трамваја у Београду
 
 Два ветерана причају о старим београдским коњским трамвајима. "Време", 17. нов. 1934.

Трамваји у Србији
Јавни превоз у Београду
Београдски трамвај је највећи и тренутно једини трамвајски систем у Републици Србији који је почео с радом године . Историја Године завршени су преговори између Београдске општине и фирме Периклес Цикос из Милана о изградњи трамвајског саобраћаја у Београду . Фирми из Милана је уступљен монопол над трамвајима и осветљењу у Београду . По уговору је била предвиђена изградња у укупној дужини од-{ km }- . Први београдски трамвај пуштен је у саобраћај дана октобра године и возио је центром града , од Калемегдана до Славије . У почетку су се као погон користили коњи , Јулка и Соко . Прва електрична линија уведена је До краја године све линије биле су електрифициране . Године у Београду је било осам трамвајских линија који су те године превезли укупно500.000 путника . Први и Други светски рат доста су оштетили трамвајски систем , но оба пута је обновљен . У октобру је очекиваномоторних кола одн. задњих кола из Немачке , па су пројектоване и нове линије ( нпр. почетком јула пуштена је у саобраћај партија од седам немачких трамваја ) . Линија " Калимегдан-Коларац-Ново Гробље " , која је пре рата " ишла само од Коларца до Тркалишта " ( под Коларцем се мисли на локацију на дан . Тргу Републике ) пуштена је октобра Други трамвајски колосек између Славије и Аутокоманде , куда је возила Десетка , пуштен је у јулу Почетком добијено јенових кола , четири из " Јасенице а.д . " Смедеревска Паланка , остало из творнице у Славонском Броду . У радионицама Дирекције су направљена једна трамвајска кола са аеродинамичном линијом ( занимљиво да су столице биле постављене под углом ) . За потребе " шестице " , дупли трамвајски колосек у Александровој улици је продужен до " Цветкове механе " почетком Већина трамваја је ноћила у депоу код старе електричне централе , а остали у улици Краља Александра . Према тарифи усвојеној вожње су коштале5 илидинара ( раније су постојале карте скупље оддинара ) . Карте од5 идинара су билеодн. јефтиније у картонима завожњи . Трамваји су имали " тролу са точкићем уместо тролу у облику лире " , чије је варничење ометало радиофонију ; скретницама су управљали службеници Дирекције , " обично какав старац " . Подлога пруге у ул . Краља Милана промењена је из бетонске у макадамску , ради лакшег оправљања и мање буке . На лето стигло је пет кола нових италијанских трамваја , зелене боје . Новина у њима је била то што су се карте наплаћивале на улазу , уместо да кондуктер обилази путнике . Капацитет је биопутника , али се могло попунити и до " 140 " . Још године се помињу планови за изградњу метроа .Токомих појавили су се поново планови да се у граду изгради метро систем , али су године одбијени јер је донесена одлука како ће се проширити већ постојећа трамвајска мрежа . Године постављено јекм нових шина , а трамваји су преласком реке Саве почели са превозом путника и у Новом Београду . Крајемих година започела је модернизација система , а последње промене биле су године . Ред вожње трамваја у периоду Трамваји су кретали окосати ујутру ( у зависности од линије ) , а последњи полазак био је у десет часова увече , недељом у једанаест . Интересантно је да су трамваји били дужни да воде рачуна о завршетку представа у Народном позоришту и последњи су кретали у зависности од дужине представе . Саобраћај се појачавао на свим линијама уи учасова , када су чиновници одлазили кући на паузу за ручак или се завршавало радно време . Иако је био дефинисан прецизан ред вожње , трамваји су стално каснили у поласку . Трамвајске линије пре Другог светског рата Према подацима из године у Београду су постојала три главна правца којима су возили трамваји . Александрова , Теразије , Земун - трамваји броји укупан број путника у914.940. Калемегдан , Славија , Аутокоманда - трамваји броји број путника765.000. Топчидер , Теразије , Панчевачки мост - трамвајии број путника326.630 . Трамвај бројна потезу Кнежев споменик - Кланица ( Народно позориште - Насеље Кнеза Павла односно Кнежев споменик - Кланица ( кроз Улицу кнеза Павла тј . Булевар деспота Стефана ) је укинута августа и замењена аутобуском линијом , а што је било замишљено као претходница тролејбуса . Линија– Калемегдан - Ново Гробље , која је пролазила Поенкареовом / Македонском , као и линијаА ( Ново гробље - ул . Адмирала Пикоа , данашња Мије Ковачевића ) - замењене су аутобусому априлу Основне информације Београдски трамвајски систем има укупну дужину шина од3 км итрамвајских линија : Пристаниште – Вуков споменик – Пристаниште Омладински стадион – Кнежевац : Ташмајдан – Железничка станица Топчидер \ : Калемегдан / Доњи град / – Устаничка Ташмајдан – Устаничка Устаничка – Блок Бањица – Блок Калемегдан / Доњи град / – Бањица Калемегдан / Доњи град / – Блок Омладински стадион – Баново Брдо Баново брдо – Блок Устаничка – Бањица Током ноћи саобраћале су само две линије : : Устаничка - Славија - Блок( линија је укинута јануара : Бањица - Славија - Блок( линија је укинута јула и уместо ње је успостављена аутобуска линија која саобраћа трасом ове некадашње ноћне линије : Славија - Булевар ослобођења - Трг ослобођења - Војводе Степе ( потез од Аутокоманде до Трошарине ) и половина њене трасе је : Војводе Степе ( потез од Трошарине до Кумодража ) - Кумодраж ) Превозом управља фирма ГСП Београд ( Градско саобраћајно предузеће Београд ) . Тренутно ( јун линијаје привремено укинута због радова на шинама на потезу од Топчидера до Кнежевца . Возни парк Занимљивости из историје о трамвајима новембра године у Београду је била тако густа магла да су аутомобили и трамваји саобраћали са упаљеним фењерима . За релативно кратко време ће се почети са изградњом подземне саобраћајне мреже Београда . Правци ће бити они који су покривени трамвајским линијама према подацима из године . Простор обухваћен линијомсе сматра центром града . Пре Другог светског рата , неки улични продавци нису смели радити унутар те линије . Галерија Види још Tрамвај Новосадски трамвај Нишки трамвај Суботички трамвај Крагујевачки трамвај Референце Литература Спољашње везе Проблем прелазних трамвајских карата . - У : Београдске општинске новине , децембар Како су изгледали трамваји у Београду кроз историју Трамвајске линије у Београду Историја трамваја у Београду Два ветерана причају о старим београдским коњским трамвајима . " Време " , нов . Трамваји у Србији Јавни превоз у Београду