Дом Јована Цвијића у Београду
Дом Јована Цвијића се налази у Београду, у ул. Јелене Ћетковић бр. 5. Саграђен је 1905. године, на простору где се налазила башта београдског Митрополита Михаила, која је 1907. године преуређена у трг. Неколико година касније, тачније 1924. године, трг добија име Копитарева градина, по слависти и лингвисти, Јернеју Копитару.

Архитектура 
Јован Цвијић је своју кућу подигао по сопственој замисли и жељама. То је мала стамбена – породична кућа са сутереном, високим приземљем и баштом. Као типичан пример београдске архитектуре с почетка 20. века, кућа је складних пропорција, добро уклопљена са суседним зградама. Саградио ју је познати београдски грађевинар Сретен Стојановић, као и већи број кућа на Копитаревој градини.

Многе значајне личности тог времена, градиле су куће на овом простору: вајар Петар Палавичини, лекар и књижевник Лаза Лазаревић, архитекта Милан Антоновић.

Ентеријер 
Унутрашњост куће је обликована у духу еклектицизма са елементима неоренесансе. У просторној концепцији наглашено је издвојен стамбени део од дела за примање и рад. Лични предмети научника, оригинални намештај део су овог несвакидашњег амбијента. Посебну вредност ентеријера представља сликана декорација на зидовима и таваницама, рад младог сликара Драгутина Инкиострија Медењака  , великог научниковог пријатеља. Декорација је рађена техником -{al secco}-. Одражавајући научниково интересовање за простор Балканског полуострва, тематски слој сликарства инспирисан је пределима Босне, Шумадије и Херцеговине, које је Цвијић посебно истраживао и научно обрађивао. Рођен у Сплиту 1866. године, Инкиостри се сликарством почео бавити самоук, а затим га је проучавао у Фиренци. Путујући по Далмацији, Босни, Црној Гори, Косову и Метохији, анализирао је богату народну уметност и прикупљао фолколорне мотиве, вешто их интерпретирајући кроз модернизацију „националног стила.“

Музеј 
Од 1967. године у дому Јована Цвијића се налази меморијални музеј посвећен његовом раду. Легат има 1.476 предмета заоставштине: лични предмети, библиотека и збирка етнографских предмета, која представља аутентично сведочанство о животу и раду великог научника и јединствен изворни документациони материјал за научну обраду и музејско излагање.

У делу баште непосредно уз кућу, постављена је биста Јована Цвијића, дело Вледете Петрића из 1965. године. Највећи део свог живота Јован Цвијић провео је у породичном дому у ул. Јелене Ћетковић бр. 5, у ком је и умро 16. јануара 1927. године. Још за живота, тестаментом је оставио кућу својој вољеној жени Љубици на коришћење до краја њеног живота, а потом на трајно коришћење Задужбини Јована Цвијића.

Споменик културе 
Обележавајући дом у ком је живео, стварао и умро Јован Цвијић, Извршни одбор НО Београда, поставио је мермерну спомен – плочу на фасади куће.

Дом Јована Цвијића је утврђен за културно добро од великог значаја(Одлука о утврђивању, „Сл. гласник СРС“ бр. 14/79).

Последњи конзерваторски радови на објекту изведени су 2015/2016. године.

Галерија

Види још 
 Списак споменика културе у Београду
 Меморијални музеј Јована Цвијића

Референце

Спољашње везе 
 
 Музеј Јована Цвијића
 Републички завод за заштиту споменика културе - Београд
 Листа споменика
 Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара
 Породични дом српског научника

Грађевине на Старом граду (Београд)
Јован Цвијић
Знаменитости Београда
Споменици културе од великог значаја
Грађевине у Београду
Споменици културе Београда
Музеји у Београду
Непокретна културна добра
Србија у 1905.
Дом Јована Цвијића се налази у Београду , у ул . Јелене Ћетковић бр . Саграђен је године , на простору где се налазила башта београдског Митрополита Михаила , која је године преуређена у трг . Неколико година касније , тачније године , трг добија име Копитарева градина , по слависти и лингвисти , Јернеју Копитару . Архитектура Јован Цвијић је своју кућу подигао по сопственој замисли и жељама . То је мала стамбена – породична кућа са сутереном , високим приземљем и баштом . Као типичан пример београдске архитектуре с почетка века , кућа је складних пропорција , добро уклопљена са суседним зградама . Саградио ју је познати београдски грађевинар Сретен Стојановић , као и већи број кућа на Копитаревој градини . Многе значајне личности тог времена , градиле су куће на овом простору : вајар Петар Палавичини , лекар и књижевник Лаза Лазаревић , архитекта Милан Антоновић . Ентеријер Унутрашњост куће је обликована у духу еклектицизма са елементима неоренесансе . У просторној концепцији наглашено је издвојен стамбени део од дела за примање и рад . Лични предмети научника , оригинални намештај део су овог несвакидашњег амбијента . Посебну вредност ентеријера представља сликана декорација на зидовима и таваницама , рад младог сликара Драгутина Инкиострија Медењака , великог научниковог пријатеља . Декорација је рађена техником -{ al secco }- . Одражавајући научниково интересовање за простор Балканског полуострва , тематски слој сликарства инспирисан је пределима Босне , Шумадије и Херцеговине , које је Цвијић посебно истраживао и научно обрађивао . Рођен у Сплиту године , Инкиостри се сликарством почео бавити самоук , а затим га је проучавао у Фиренци . Путујући по Далмацији , Босни , Црној Гори , Косову и Метохији , анализирао је богату народну уметност и прикупљао фолколорне мотиве , вешто их интерпретирајући кроз модернизацију „ националног стила . “ Музеј Од године у дому Јована Цвијића се налази меморијални музеј посвећен његовом раду . Легат има476 предмета заоставштине : лични предмети , библиотека и збирка етнографских предмета , која представља аутентично сведочанство о животу и раду великог научника и јединствен изворни документациони материјал за научну обраду и музејско излагање . У делу баште непосредно уз кућу , постављена је биста Јована Цвијића , дело Вледете Петрића из године . Највећи део свог живота Јован Цвијић провео је у породичном дому у ул . Јелене Ћетковић бр. у ком је и умро јануара године . Још за живота , тестаментом је оставио кућу својој вољеној жени Љубици на коришћење до краја њеног живота , а потом на трајно коришћење Задужбини Јована Цвијића . Споменик културе Обележавајући дом у ком је живео , стварао и умро Јован Цвијић , Извршни одбор НО Београда , поставио је мермерну спомен – плочу на фасади куће . Дом Јована Цвијића је утврђен за културно добро од великог значаја( Одлука о утврђивању , „ Сл. гласник СРС “ бр.79 ) . Последњи конзерваторски радови на објекту изведени су2016. године . Галерија Види још Списак споменика културе у Београду Меморијални музеј Јована Цвијића Референце Спољашње везе Музеј Јована Цвијића Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Републички завод за заштиту споменика културе-Београд / База непокретних културних добара Породични дом српског научника Грађевине на Старом граду ( Београд ) Јован Цвијић Знаменитости Београда Споменици културе од великог значаја Грађевине у Београду Споменици културе Београда Музеји у Београду Непокретна културна добра Србија у