Клокочевик
Клокочевик је насељено мјесто у саставу општине Гарчин у Бродско-посавској жупанији, Република Хрватска.

Историја 
У историјским изворима име села се писало: Klokoschoviz, Clocoschevik, Klokochewyth, Clokochewygh, Klokosevacz, Klokochevik, Klokochevigh

Подручје села је било насељено још у шестом миленијуму пре нове ере, у доба неолита, на шта указују остаци кућа, керамичког посуђа, делови жртвеника и камених артефаката нађених на археолошком налазишту Клиновац које се налази на листи заштићених културних добара Републике Хрватске.

Пре Османлијског освајања Славоније у 16. веку, Клокочевик је припадао властелинству Брезна (Блезна), у Вуковској жупанији, који је био у поседу босанског бискупа од 1244. године. Средиште поседа Брезне, село Брезна, је расељено при турском освајању и његово подручје су заузела села Врховина и Кордушевци.

Турци су подручје Брезне заузели 1536. године. У том крају било је мало расељавања староседелачког католичког становништва. Већ у почетку своје владавине Турци су на подручје Брезне населили православце из Горњег Подриња који су им служили као мартолози при бродској и гарчинској тврђави. Они су добили земљу у Клокочевику, Селни, Трњанима, Шушњевцима и Кордушевцима. Брезна је постала нахија санџака Пожега.

Игњат Алојзије Брлић (српска католичка породица из Брода), у својој другој књизи „Успомене на стари Брод” на страни 22. пише, у делу „Православна црква и обћина”, и о Клокочевику: „…Ну покрај тога може се поуздано тврдити, да је било у Броду и околици православних житељах још из старијег доба, јер су православни већ г. 1524. Василија I… за своје епископе са сиедиштем у Пожеги имали… у то доба подпадали су православни у Броду под парокију у Клокочевику, а гробље им је било у Трњаних т.ј. на брежуљку код Трњаних, крај цесте идућ из Брода. Тек око године 1780. када се је православно житељство у Броду знатно помножало, добили су гробље према изтоку преко канала Глоговице преко пута од католичког гробља, гди се и данас налази.”

Православна црква Свете Тројице подигнута је у периоду од 1756. до 1760. године. Током Другог светског рата срушиле су је до темеља хрватске усташе. Том приликом страдао је иконостас, црквени предмети, богослужбене књиге и архива. После рата, професор Богословског факултета СПЦ Душан Глумац, који је рођен у Клокочевику, подигао је своју задужбину (где је и сахрањен), капелу, поред које је 1988. године изграђена и нова црква. Оба сакрална објекта су срушена у новембру 1991. године, од стране хрватске војске, изван ратних операција. Рушевине нису уклоњене ни до данас (крај 2018).

Школа је основана 1830. године. У оно доба звала се нижа пучка школа.

По попису из 1847. године у месту је било 1048 православних Срба. После двадесет лета, 1867. године ту их има само један човек мање — 1047. Године 1885. Клокочевик се налазио у Ново-градишком изборном срезу за српски црквено-народни сабор. У месту је тада пописано 1047 православних становника.

Парохија Клокочевик је крајем 19. века била парохија IV разреда са селима: Врховина, Гарчин, Задубравље, Јешевик, Кордушевци, Пољанци, Селна, Трњани и Шушњевци.

У селу је 1928. године основана Задруга за пољопривредни кредит (Кредитна задруга) која је имала свој дом са библиотеком и читаоницом. Оснивач задруге је био свештеник Димитрије Мрихин. Након пар година, отворене су задружне продавнице не само у Клокочевику већ и у околним селима.

Славонскобродско подручје је 13. априла 1964. године у 09,30 сати погодио земљотрес јачине 5,6 степени по Рихтеровој скали. Епицентар је био у Диљу, недалеко Киндрова. У Клокочевику су многе куће биле оштећене и срушене, али није било погинулих. Том приликом су јако оштећене и две зграде школе, које су морале да буду срушене. После тога саграђена је нова зграда осмогодишње школе.

У селу постоје три гробља: два православна и једно католичко. Старије православно се налази у брду изнад села и више се не користи, док се на остала два и даље врше сахрањивања.

До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу старе општине Славонски Брод.

Душан Кашић о Клокочевику и околини 
Душан Кашић је записао да је Клокочевик био насељен Србима или још у турско време, или непосредно после изгона Турака. Око 1700. године Срби ce налазе у Трњанима, Клокочевику, Кордушевцима, Шушњевцима, Врховини, Јежевику, Селни и Зденцима. Половином 18. века у Клокочевику ce налазило 25 српских кућа, a 1759. има у селу 42 српске куће и парохијска дрвена црква Свете Тројице. У селу je 1755. године била и римокатоличка црква и капела (и 2020. године постоји новоизграђена католичка капелица) са 20 домова . Тек у 19. веку ојачала су и католичка и православна насеља у овом крају досељавањем. Католици су долазили најпре из Лике, касније из Далмације и Загорја, a православни из Лике и Баније. Тако је број Срба до 1929. године порастао, те је те године Клокочевик имао 137 српских домова, Врховина 18, Јежевик 17, Кордушевци 30, Трњани 58, Шушњевци 30, Селна 14, Пољаница 13. Клокочевичку цркву су 1941. срушиле усташе. Ha парохијском гробљу саградио је нову капелу 1960. универзитетски професор др Душан Глумац, син овог краја.

Становништво 
Османлије су спровеле попис становништва Санџака Пожега 1579. године и том приликом у селу је пописано 18 кућа и презимена: Ivanišev, Radević, Marković, Ružić, Martina, Milić, Mihala, Mike, Mikić, Feretić, Berošev, Perošev, Regić, Petrović, Lončarić, Kovač.

У првом попису становништва, спроведеном након протеривања Османлија из Славоније, 1698. године у селу је било осам домаћинстава и пописана су следећа презимена: Vuksanović, Miletić, Korenić, Verbanović, Stoianović, Pavlović, Vuksanić, Pustaija.

На попису становништва 2011. године, Клокочевик је имао 607 становника.

Попис 1991 
На попису становништва 1991. године, насељено место Клокочевик је имало 687 становника, сљедећег националног састава:

Потребно је напоменути да су се због ратних застрашивања од стране индоктринираних католика, многи Срби изјаснили на том попису као Хрвати, Југословени или неопредјељени. И данас, у 21. вијеку, има велики број српских породица, које се због запослења у државној служби и сл., декларишу као Хрвати, иако су српског поријекла.

Галерија

Референце

Спољашње везе 

Википројект географија/Насеља у Хрватској

Општина Гарчин
Славонија
Насељена места у Хрватској
Насељена места у Бродско-посавској жупанији
Клокочевик је насељено мјесто у саставу општине Гарчин у Бродско-посавској жупанији , Република Хрватска . Историја У историјским изворима име села се писало : Klokoschoviz , Clocoschevik , Klokochewyth , Clokochewygh , Klokosevacz , Klokochevik , Klokochevigh Подручје села је било насељено још у шестом миленијуму пре нове ере , у доба неолита , на шта указују остаци кућа , керамичког посуђа , делови жртвеника и камених артефаката нађених на археолошком налазишту Клиновац које се налази на листи заштићених културних добара Републике Хрватске . Пре Османлијског освајања Славоније у веку , Клокочевик је припадао властелинству Брезна ( Блезна ) , у Вуковској жупанији , који је био у поседу босанског бискупа од године . Средиште поседа Брезне , село Брезна , је расељено при турском освајању и његово подручје су заузела села Врховина и Кордушевци . Турци су подручје Брезне заузели године . У том крају било је мало расељавања староседелачког католичког становништва . Већ у почетку своје владавине Турци су на подручје Брезне населили православце из Горњег Подриња који су им служили као мартолози при бродској и гарчинској тврђави . Они су добили земљу у Клокочевику , Селни , Трњанима , Шушњевцима и Кордушевцима . Брезна је постала нахија санџака Пожега . Игњат Алојзије Брлић ( српска католичка породица из Брода ) , у својој другој књизи „ Успомене на стари Брод ” на страни пише , у делу „ Православна црква и обћина ” , и о Клокочевику : „ …Ну покрај тога може се поуздано тврдити , да је било у Броду и околици православних житељах још из старијег доба , јер су православни већ г . Василија I … за своје епископе са сиедиштем у Пожеги имали … у то доба подпадали су православни у Броду под парокију у Клокочевику , а гробље им је било у Трњаних т.ј. на брежуљку код Трњаних , крај цесте идућ из Брода . Тек око године када се је православно житељство у Броду знатно помножало , добили су гробље према изтоку преко канала Глоговице преко пута од католичког гробља , гди се и данас налази . ” Православна црква Свете Тројице подигнута је у периоду од до године . Током Другог светског рата срушиле су је до темеља хрватске усташе . Том приликом страдао је иконостас , црквени предмети , богослужбене књиге и архива . После рата , професор Богословског факултета СПЦ Душан Глумац , који је рођен у Клокочевику , подигао је своју задужбину ( где је и сахрањен ) , капелу , поред које је године изграђена и нова црква . Оба сакрална објекта су срушена у новембру године , од стране хрватске војске , изван ратних операција . Рушевине нису уклоњене ни до данас ( крај Школа је основана године . У оно доба звала се нижа пучка школа . По попису из године у месту је билоправославних Срба . После двадесет лета , године ту их има само један човек мање — Године Клокочевик се налазио у Ново-градишком изборном срезу за српски црквено-народни сабор . У месту је тада пописаноправославних становника . Парохија Клокочевик је крајем века била парохија IV разреда са селима : Врховина , Гарчин , Задубравље , Јешевик , Кордушевци , Пољанци , Селна , Трњани и Шушњевци . У селу је године основана Задруга за пољопривредни кредит ( Кредитна задруга ) која је имала свој дом са библиотеком и читаоницом . Оснивач задруге је био свештеник Димитрије Мрихин . Након пар година , отворене су задружне продавнице не само у Клокочевику већ и у околним селима . Славонскобродско подручје је априла године у30 сати погодио земљотрес јачине6 степени по Рихтеровој скали . Епицентар је био у Диљу , недалеко Киндрова . У Клокочевику су многе куће биле оштећене и срушене , али није било погинулих . Том приликом су јако оштећене и две зграде школе , које су морале да буду срушене . После тога саграђена је нова зграда осмогодишње школе . У селу постоје три гробља : два православна и једно католичко . Старије православно се налази у брду изнад села и више се не користи , док се на остала два и даље врше сахрањивања . До територијалне реорганизације у Хрватској налазио се у саставу старе општине Славонски Брод . Душан Кашић о Клокочевику и околини Душан Кашић је записао да је Клокочевик био насељен Србима или још у турско време , или непосредно после изгона Турака . Око године Срби ce налазе у Трњанима , Клокочевику , Кордушевцима , Шушњевцима , Врховини , Јежевику , Селни и Зденцима . Половином века у Клокочевику ce налазилосрпских кућа , a има у селусрпске куће и парохијска дрвена црква Свете Тројице . У селу je године била и римокатоличка црква и капела ( и године постоји новоизграђена католичка капелица ) садомова \ . Тек у веку ојачала су и католичка и православна насеља у овом крају досељавањем . Католици су долазили најпре из Лике , касније из Далмације и Загорја , a православни из Лике и Баније . Тако је број Срба до године порастао , те је те године Клокочевик имаосрпских домова , Врховина Јежевик Кордушевци Трњани Шушњевци Селна Пољаница Клокочевичку цркву су срушиле усташе . Ha парохијском гробљу саградио је нову капелу универзитетски професор др Душан Глумац , син овог краја . Становништво Османлије су спровеле попис становништва Санџака Пожега године и том приликом у селу је пописанокућа и презимена : Ivanišev , Radević , Marković , Ružić , Martina , Milić , Mihala , Mike , Mikić , Feretić , Berošev , Perošev , Regić , Petrović , Lončarić , Kovač . У првом попису становништва , спроведеном након протеривања Османлија из Славоније , године у селу је било осам домаћинстава и пописана су следећа презимена : Vuksanović , Miletić , Korenić , Verbanović , Stoianović , Pavlović , Vuksanić , Pustaija . На попису становништва године , Клокочевик је имаостановника . Попис На попису становништва године , насељено место Клокочевик је ималостановника , сљедећег националног састава : Потребно је напоменути да су се због ратних застрашивања од стране индоктринираних католика , многи Срби изјаснили на том попису као Хрвати , Југословени или неопредјељени . И данас , у вијеку , има велики број српских породица , које се због запослења у државној служби и сл . , декларишу као Хрвати , иако су српског поријекла . Галерија Референце Спољашње везе Википројект географија / Насеља у Хрватској Општина Гарчин Славонија Насељена места у Хрватској Насељена места у Бродско-посавској жупанији