Попис становништва 1921. у Краљевини СХС
Попис становништва из 1921. године био је први попис становништва у Краљевини Срба, Хрвата и Словенаца. Спроведен је 31. јануара 1921. године, а резултати пописа су објављивани сукцесивно, у периоду од 1924. до 1932. године.

Пописом су биле обухваћене разне демографске категорије, укључујући податке о вероисповести и матерњем језику. Међутим, приликом прикупљања и обраде података о матерњем језику, извршена су разна спајања. Тако су говорници сродних језика, српског и хрватског, сврстани у заједничку категорију, а исто је учињено и са говорницима русинског и малоруског (украјинског), који су такође сврстани у заједничку категорију. О размерама поменуте појаве најсликовитије сведочи чињеница да су говорници два сродна, али неспорно различита језика, чешког и словачког, такође сврстани у заједничку категорију за потпуно фиктивни "чехословачки" језик, који је као такав постојао само у интегралистичким (антисловачким) плановима чешког руководства новостворене Чехословачке. Пошто је та држава била блиска савезница Краљевине СХС, београдске државне власти су одлучиле да политику савезничке државе подрже и примене у сопственом попису, остављајући тиме сведочанство о размерама политичког уплива на спровођење овог пописа.

Поред таквих и сличних, политички мотивисаних захвата, који су онемогућили добијање прецизних података о говорницима појединих језика, највећим недостатком овог пописа сматра се одлука државних власти да се из пописа изостави прикупљање података о етничкој припадности. Тиме је постављена основа за настанак различитих тумачења, а затим и спорова који су настали поводом покушаја да се до слике о етничкој структури становништва дође путем укрштања података о вероисповести и матерњем језику.

Попис

Матерњи језик 

Структура становништва Краљевине СХС по матерњем језику:

 
 Срби: 4.791.000; Хрвати: 3.427.000

Вјероисповијест 

Структура становништва Краљевине СХС према вјероисповијести:

Остало 
У Београду је пописано 110.319 становника, без предграђа, у којима је могло бити још око 20.000 становника.

Види још 
 Попис становништва 1931. у Краљевини Југославији
 Попис становништва 1948. у ФНРЈ
 Попис становништва 1953. у ФНРЈ
 Попис становништва 1961. у ФНРЈ
 Попис становништва 1971. у СФРЈ
 Попис становништва 1981. у СФРЈ
 Попис становништва 1991. у СФРЈ

Референце

Литература

Спољашње везе 
 "Политика", 2. феб. 1921 (запажања социјалног типа у Београду)

Демографија Југославије
Краљевина Југославија
1921.
Србија у 1921.
Попис становништва из године био је први попис становништва у Краљевини Срба , Хрвата и Словенаца . Спроведен је јануара године , а резултати пописа су објављивани сукцесивно , у периоду од до године . Пописом су биле обухваћене разне демографске категорије , укључујући податке о вероисповести и матерњем језику . Међутим , приликом прикупљања и обраде података о матерњем језику , извршена су разна спајања . Тако су говорници сродних језика , српског и хрватског , сврстани у заједничку категорију , а исто је учињено и са говорницима русинског и малоруског ( украјинског ) , који су такође сврстани у заједничку категорију . О размерама поменуте појаве најсликовитије сведочи чињеница да су говорници два сродна , али неспорно различита језика , чешког и словачког , такође сврстани у заједничку категорију за потпуно фиктивни " чехословачки " језик , који је као такав постојао само у интегралистичким ( антисловачким ) плановима чешког руководства новостворене Чехословачке . Пошто је та држава била блиска савезница Краљевине СХС , београдске државне власти су одлучиле да политику савезничке државе подрже и примене у сопственом попису , остављајући тиме сведочанство о размерама политичког уплива на спровођење овог пописа . Поред таквих и сличних , политички мотивисаних захвата , који су онемогућили добијање прецизних података о говорницима појединих језика , највећим недостатком овог пописа сматра се одлука државних власти да се из пописа изостави прикупљање података о етничкој припадности . Тиме је постављена основа за настанак различитих тумачења , а затим и спорова који су настали поводом покушаја да се до слике о етничкој структури становништва дође путем укрштања података о вероисповести и матерњем језику . Попис Матерњи језик Структура становништва Краљевине СХС по матерњем језику : Срби:791.000 ; Хрвати:427.000 Вјероисповијест Структура становништва Краљевине СХС према вјероисповијести : Остало У Београду је пописано319 становника , без предграђа , у којима је могло бити још око000 становника . Види још Попис становништва у Краљевини Југославији Попис становништва у ФНРЈ Попис становништва у ФНРЈ Попис становништва у ФНРЈ Попис становништва у СФРЈ Попис становништва у СФРЈ Попис становништва у СФРЈ Референце Литература Спољашње везе " Политика " , феб.( запажања социјалног типа у Београду ) Демографија Југославије Краљевина Југославија 1921. Србија у