Azijsko-pacifička ekonomska saradnja
Azijsko-pacifička ekonomska saradnja (, skraćenica: APEC) je forum na kojem učestvuju 21 zemlja sa liste Pacifički obruč. Saradnja je uspostavljena 1989. godine, kao odgovor na rast međuzavisnosti između ekonomija sa obe strane azijsko-pacifičkog obruča, kada su već postojali neki trgovinski blokovi u svetu. Jedan od razloga jeste strah da visoko-industrijalizovani Japan (član Grupe 8) ne ostvari preveliku dominaciju u tom delu sveta; kao i da se formira novo tržište poljoprivrednih sirovina i proizvoda izvan Evrope, gde je potražnja bila zasićena. Ova organizacija nastoji da obezbedi podizanje životnog standarda i nivo obrazovanja kroz održiv ekonomski rast i da podstakne cilj zajedništva i poštovanje interesa svih zemalja sa obe strane Pacifika. Ima za cilj da APEC ekonomijama omogući istraživanje novih tržišnih mogućnosti za izvoz prirodnih resursa kao što su gas. Da podstaknu strane investicije u svoje zemlje i sl. Članice ove organizacije čine 40% od ukupne svetske populacije, 54% svetskog bruto društvenog proizvoda i oko 44% svetske trgovine. Mesto održavanja sastanka menja se svake godine među zemljama članicama, podrazumeva se da gosti obuku nacionalni kostim zemlje domaćina. Na sastanak dolaze predsednici vlada zemalja članica, izuzev Republike Kine koja šalje izaslanika u rangu ministra, obično zaduženog za ekonomska pitanja.

Sa sedištem u Singapuru, APEC je prepoznat kao jedan od najviših multilateralnih blokova i najstarijih foruma u ​​azijsko-pacifičkom regionu i ima značajan globalni uticaj.

APEC ima tri zvanična posmatrača: sekretarijat Asocijacije zemalja jugoistočne Azije, Savet za pacifičku ekonomsku saradnju i sekretarijat Foruma pacifičkih ostrva. Smatra se da je APEC-ova domaća privreda godine na prvom mestu pozvana za geografsko predstavljanje da prisustvuje sastancima G20 u skladu sa smernicama G20.

Moguće proširenje 

Indija je zatražila članstvo u APEC-u i dobila je početnu podršku od Sjedinjenih Država, Japana, Australije i Papue Nove Gvineje. Zvaničnici su odlučili da ne dozvole pridruživanje Indiji iz različitih razloga, uključujući i činjenicu da se Indija ne graniči sa Tihim okeanom, što sve sadašnje članice imaju zajedničko. Međutim, Indija je prvi put pozvana da bude posmatrač u novembru 2011. godine.

Bangladeš, Pakistan, Šri Lanka, Makao, Mongolija, Laos, Kambodža, Kostarika, Kolumbija, Panama, i Ekvador, su među desetak drugih ekonomija koje su se prijavile za članstvo u APEC-u. Kolumbija je podnela zahtev za članstvo u APEC-u još 1995. godine, ali je njena ponuda zaustavljena pošto je organizacija prestala da prima nove članove od 1993. do 1996. godine, a moratorijum je dodatno produžen do 2007. zbog Azijske finansijske krize 1997. godine. Guam je takođe aktivno tražio odvojeno članstvo, navodeći primer Hongkonga, ali se tom zahtevu protive Sjedinjene Države, koje trenutno predstavljaju Guam.

Olakšavanje poslovanja 

Kao regionalna organizacija, APEC je uvek igrao vodeću ulogu u oblasti reformskih inicijativa u oblasti olakšavanja poslovanja. Akcioni plan APEC-a za olakšice trgovine (TFAPI) doprineo je smanjenju troškova poslovnih transakcija u regionu od 6% između 2002. i 2006. Prema projekcijama APEC-a, troškovi obavljanja poslovnih transakcija biće smanjeni za još 5% između 2007. i 2010. U tom cilju, usvojen je novi Akcioni plan za olakšice trgovine. Prema izveštaju istraživanja iz 2008. koji je objavila Svetska banka kao deo svog Projekta o troškovima trgovine i olakšicama, povećanje transparentnosti u trgovinskom sistemu regiona je od ključnog značaja ako APEC želi da ispuni svoje Bogorske ciljeve. APEC posnova putna karta, putna isprava za poslovna putovanja bez vize u regionu, jedna je od konkretnih mera za olakšavanje poslovanja. U maju 2010. Rusija se pridružila šemi i tako zaokružila krug.

Reference

Literatura

Spoljašnje veze 

 Asia-Pacific Economic Cooperation
 Congressional Research Service (CRS) Reports regarding APEC

Економија
Azijsko-pacifička ekonomska saradnja ( , skraćenica : APEC ) je forum na kojem učestvujuzemlja sa liste Pacifički obruč . Saradnja je uspostavljena godine , kao odgovor na rast međuzavisnosti između ekonomija sa obe strane azijsko-pacifičkog obruča , kada su već postojali neki trgovinski blokovi u svetu . Jedan od razloga jeste strah da visoko-industrijalizovani Japan ( član Grupene ostvari preveliku dominaciju u tom delu sveta ; kao i da se formira novo tržište poljoprivrednih sirovina i proizvoda izvan Evrope , gde je potražnja bila zasićena . Ova organizacija nastoji da obezbedi podizanje životnog standarda i nivo obrazovanja kroz održiv ekonomski rast i da podstakne cilj zajedništva i poštovanje interesa svih zemalja sa obe strane Pacifika . Ima za cilj da APEC ekonomijama omogući istraživanje novih tržišnih mogućnosti za izvoz prirodnih resursa kao što su gas . Da podstaknu strane investicije u svoje zemlje i sl . Članice ove organizacije čine od ukupne svetske populacije , svetskog bruto društvenog proizvoda i oko svetske trgovine . Mesto održavanja sastanka menja se svake godine među zemljama članicama , podrazumeva se da gosti obuku nacionalni kostim zemlje domaćina . Na sastanak dolaze predsednici vlada zemalja članica , izuzev Republike Kine koja šalje izaslanika u rangu ministra , obično zaduženog za ekonomska pitanja . Sa sedištem u Singapuru , APEC je prepoznat kao jedan od najviših multilateralnih blokova i najstarijih foruma u ​​azijsko-pacifičkom regionu i ima značajan globalni uticaj . APEC ima tri zvanična posmatrača : sekretarijat Asocijacije zemalja jugoistočne Azije , Savet za pacifičku ekonomsku saradnju i sekretarijat Foruma pacifičkih ostrva . Smatra se da je APEC-ova domaća privreda godine na prvom mestu pozvana za geografsko predstavljanje da prisustvuje sastancima G20 u skladu sa smernicama G20. Moguće proširenje Indija je zatražila članstvo u APEC-u i dobila je početnu podršku od Sjedinjenih Država , Japana , Australije i Papue Nove Gvineje . Zvaničnici su odlučili da ne dozvole pridruživanje Indiji iz različitih razloga , uključujući i činjenicu da se Indija ne graniči sa Tihim okeanom , što sve sadašnje članice imaju zajedničko . Međutim , Indija je prvi put pozvana da bude posmatrač u novembru godine . Bangladeš , Pakistan , Šri Lanka , Makao , Mongolija , Laos , Kambodža , Kostarika , Kolumbija , Panama , i Ekvador , su među desetak drugih ekonomija koje su se prijavile za članstvo u APEC-u . Kolumbija je podnela zahtev za članstvo u APEC-u još godine , ali je njena ponuda zaustavljena pošto je organizacija prestala da prima nove članove od do godine , a moratorijum je dodatno produžen do zbog Azijske finansijske krize godine . Guam je takođe aktivno tražio odvojeno članstvo , navodeći primer Hongkonga , ali se tom zahtevu protive Sjedinjene Države , koje trenutno predstavljaju Guam . Olakšavanje poslovanja Kao regionalna organizacija , APEC je uvek igrao vodeću ulogu u oblasti reformskih inicijativa u oblasti olakšavanja poslovanja . Akcioni plan APEC-a za olakšice trgovine ( TFAPI ) doprineo je smanjenju troškova poslovnih transakcija u regionu od između i Prema projekcijama APEC-a , troškovi obavljanja poslovnih transakcija biće smanjeni za još između i U tom cilju , usvojen je novi Akcioni plan za olakšice trgovine . Prema izveštaju istraživanja iz koji je objavila Svetska banka kao deo svog Projekta o troškovima trgovine i olakšicama , povećanje transparentnosti u trgovinskom sistemu regiona je od ključnog značaja ako APEC želi da ispuni svoje Bogorske ciljeve . APEC posnova putna karta , putna isprava za poslovna putovanja bez vize u regionu , jedna je od konkretnih mera za olakšavanje poslovanja . U maju Rusija se pridružila šemi i tako zaokružila krug . Reference Literatura Spoljašnje veze Asia-Pacific Economic Cooperation Congressional Research Service ( CRS ) Reports regarding APEC Економија