Докторова кула у Београду
Докторова кула у Београду се налази на територији општине Савски венац. Смештена је у улици Кнеза Милоша 103, а у њој се налазила Психијатријска клиника. Заштићена је законом као споменик културе од великог значаја од 1965. године.

Изглед 
Зграда је сазидана 1824. године, а њен ктитор је италијански доктор Вито Ромита, један од првих лекара у Србији након устанака.

Успостављањем делимичне државне независности Кнежевине Србије Хатишерифима из 1829, 1830. и 1833. године, створени су услови за формирање првих државних управних и законодавних установа, успостављање народне скупштине, министарстава и судске власти, организовање полиције и народне војске, обнову цркава и манастира и др. Тај процес је захтевао обнову старих и изградњу бројних нових зграда за њихов смештај. Оне су биле сконцентрисане у већим варошима, тадашњој престоници Крагујевцу, али и у Београду, Пожаревцу и Шапцу. Поред реперезентативних двораца, подизана су и разноврсна здања за смештај државне администрације, војних, здравствених, образовних, културних, саобраћајних и других установа - царинарница, касарни, болница, школа, механа, мензулана, првих индустријских постројења и сл. Посебно је први период модернизације државе и успостављања државних и друштвених установа (1830–1839) био оптерећен бројним тешкоћама. Једна од области којој је било неопходно унапређење била је здравствена заштита становништва и војске. Цивилних болница није било, а лечењем становништва су се бавили приучени самоуци, тзв. травари, видари, хећими и сл., као и турске хоџе, јеврејски видари и путујући грчки лекари из области Епира. У Београду је био познат Хећим Тома Костић који је држао механу у Вароши, преко пута српске цркве (данас Кафана код „?”). Лекови су добављани из Турске или Аустрије, а продавани су по дућанима. Почетком двадесетих година у служби кнеза Милоша је био Константин Александриди, доктор медицине, а затим је од 1822. године лични кнежев лекар био Наполитанац Вито Ромита, високи и угледан Талијан, претходно до 1823. године лични лекар београдског везира, иначе самоуки лекар са југа Италије, који је службовао у Цариграду и Букурешту. 

Ромита је од везира добио земљиште од око 6,5 хектара, далеко ван Утврђене вароши, на осунчаним падинама западног Врачара, у крају званом Губеревац. Ту је, након преласка у кнежеву службу, подигао своју кућу, једну од најсолиднијих грађевина у тадашњој Кнежевини, окружену повртњаком, воћњаком и виноградом, са садницама наручиваним из Италије. Кућа Вите Ромите, Докторова кула, четвртастог је облика са зидовима од необрађеног камена. Саграђена је од опеке, камена и ћерамиде, и састоји се од подрума, приземља и спрата, са симетричним распоредом просторија. Намена куће је била двострука - за становање и примање пацијената. Будући да је на спрат, има фасаду од камена и мала прозорска окна у народу је названа - Докторова кула. Од сведене декоративне пластике издваја се мотив преломљеног лука, примењен на отворима у спратној зони, који репрезентује утицај романтичарске архитектуре. У ентеријеру објекта сачуване су репрезентативно обрађене пећи ка репрезент примењене уметности свога доба. За Докторову кулу користио се и назив Кунибертова кула по Ромитином зету коме је у име мираза препустио Кулу са виноградом Као и Вито Ромита и његов зет Бартоломео Куниберт је био лекар и једно време је био лекар кнеза Милоша Обреновића и његове породице, а исто тако и први лекар окружја и вароши београдске по Кнежевом налогу.Након смрти Ромите, његова супруга, ћерка и зет нису могли финансијски бринути о здању и његовом одржавању па су кућу предали кнезу Михаилу. Унутрашњост је богата декорацијом, нарочито на таваницама, а сва столарија је од пуног дрвета. Оријентални утицај види се у зашиљеном врху улазних врата, а типичан средњоевропски у висини просторија. Године 1861, Докторова кула је добила здравствену намену, а тиме је постала окосница будућег клиничко-болничког центра, који се данас налази око ње. Декрет који је потписао кнез Михаило дефинише устројство Куле да ће се у Дому чувати и лечити „С ума сишавши“ из целе Србије. Први болесник примљен је 26. августа 1861. године, а 1881. прераста у Болницу за душевне болести. Управници болнице у првих тридесет година рада били су: др Флоријан Бирг, др Васа Тодоровић, др Младен Јанковић, др Ђорђе Клинковски, др Јован Данић, и др Милан Васић. Најзначајнији психијатар ове болнице био је др Лаза К.Лазаревић.4 По својим стилским и конструктивним карактеристикама зграда Докторове куле представља материјално сведочанство архитектуре свога доба и спада у прве репрезентативне објекте саграђене у Србији у првој половини XIX века. Као један од првих објеката коришћених у здравствене сврхе представља сведочанство друштвеног развоја кнежевине Србије. Због наведеног објекат Докторове куле у улици Кнеза Милоша број 103, утврђен је за споменик културе 5 од великог значаја 1979. године.

Види још 
 Списак споменика културе у Београду
 Списак споменика културе од великог значаја

Референце

Спољашње везе 

 Докторова кула 
 Београдско наслеђе - Докторова кула 
 Како данас изгледа најстарија душевна болница на Балкану? (Б92, 28. април 2015)
 Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара

Споменици културе од великог значаја
Споменици културе Београда
Грађевине у Београду
Грађевине на Савском венцу
Непокретна културна добра
Докторова кула у Београду се налази на територији општине Савски венац . Смештена је у улици Кнеза Милоша а у њој се налазила Психијатријска клиника . Заштићена је законом као споменик културе од великог значаја од године . Изглед Зграда је сазидана године , а њен ктитор је италијански доктор Вито Ромита , један од првих лекара у Србији након устанака . Успостављањем делимичне државне независности Кнежевине Србије Хатишерифима из и године , створени су услови за формирање првих државних управних и законодавних установа , успостављање народне скупштине , министарстава и судске власти , организовање полиције и народне војске , обнову цркава и манастира и др . Тај процес је захтевао обнову старих и изградњу бројних нових зграда за њихов смештај . Оне су биле сконцентрисане у већим варошима , тадашњој престоници Крагујевцу , али и у Београду , Пожаревцу и Шапцу . Поред реперезентативних двораца , подизана су и разноврсна здања за смештај државне администрације , војних , здравствених , образовних , културних , саобраћајних и других установа - царинарница , касарни , болница , школа , механа , мензулана , првих индустријских постројења и сл . Посебно је први период модернизације државе и успостављања државних и друштвених установа1839 ) био оптерећен бројним тешкоћама . Једна од области којој је било неопходно унапређење била је здравствена заштита становништва и војске . Цивилних болница није било , а лечењем становништва су се бавили приучени самоуци , тзв. травари , видари , хећими и сл . , као и турске хоџе , јеврејски видари и путујући грчки лекари из области Епира . У Београду је био познат Хећим Тома Костић који је држао механу у Вароши , преко пута српске цркве ( данас Кафана код „ ? ” ) . Лекови су добављани из Турске или Аустрије , а продавани су по дућанима . Почетком двадесетих година у служби кнеза Милоша је био Константин Александриди , доктор медицине , а затим је од године лични кнежев лекар био Наполитанац Вито Ромита , високи и угледан Талијан , претходно до године лични лекар београдског везира , иначе самоуки лекар са југа Италије , који је службовао у Цариграду и Букурешту . Ромита је од везира добио земљиште од око5 хектара , далеко ван Утврђене вароши , на осунчаним падинама западног Врачара , у крају званом Губеревац . Ту је , након преласка у кнежеву службу , подигао своју кућу , једну од најсолиднијих грађевина у тадашњој Кнежевини , окружену повртњаком , воћњаком и виноградом , са садницама наручиваним из Италије . Кућа Вите Ромите , Докторова кула , четвртастог је облика са зидовима од необрађеног камена . Саграђена је од опеке , камена и ћерамиде , и састоји се од подрума , приземља и спрата , са симетричним распоредом просторија . Намена куће је била двострука - за становање и примање пацијената . Будући да је на спрат , има фасаду од камена и мала прозорска окна у народу је названа - Докторова кула . Од сведене декоративне пластике издваја се мотив преломљеног лука , примењен на отворима у спратној зони , који репрезентује утицај романтичарске архитектуре . У ентеријеру објекта сачуване су репрезентативно обрађене пећи ка репрезент примењене уметности свога доба . За Докторову кулу користио се и назив Кунибертова кула по Ромитином зету коме је у име мираза препустио Кулу са виноградом Као и Вито Ромита и његов зет Бартоломео Куниберт је био лекар и једно време је био лекар кнеза Милоша Обреновића и његове породице , а исто тако и први лекар окружја и вароши београдске по Кнежевом налогу .Након смрти Ромите , његова супруга , ћерка и зет нису могли финансијски бринути о здању и његовом одржавању па су кућу предали кнезу Михаилу . Унутрашњост је богата декорацијом , нарочито на таваницама , а сва столарија је од пуног дрвета . Оријентални утицај види се у зашиљеном врху улазних врата , а типичан средњоевропски у висини просторија . Године Докторова кула је добила здравствену намену , а тиме је постала окосница будућег клиничко-болничког центра , који се данас налази око ње . Декрет који је потписао кнез Михаило дефинише устројство Куле да ће се у Дому чувати и лечити „ С ума сишавши “ из целе Србије . Први болесник примљен је августа године , а прераста у Болницу за душевне болести . Управници болнице у првих тридесет година рада били су : др Флоријан Бирг , др Васа Тодоровић , др Младен Јанковић , др Ђорђе Клинковски , др Јован Данић , и др Милан Васић . Најзначајнији психијатар ове болнице био је др Лаза К.Лазаревић.4 По својим стилским и конструктивним карактеристикама зграда Докторове куле представља материјално сведочанство архитектуре свога доба и спада у прве репрезентативне објекте саграђене у Србији у првој половини XIX века . Као један од првих објеката коришћених у здравствене сврхе представља сведочанство друштвеног развоја кнежевине Србије . Због наведеног објекат Докторове куле у улици Кнеза Милоша број утврђен је за споменик културеод великог значаја године . Види још Списак споменика културе у Београду Списак споменика културе од великог значаја Референце Спољашње везе Докторова кула Београдско наслеђе - Докторова кула Како данас изгледа најстарија душевна болница на Балкану ? ( Б92 , април Републички завод за заштиту споменика културе-Београд / База непокретних културних добара Споменици културе од великог значаја Споменици културе Београда Грађевине у Београду Грађевине на Савском венцу Непокретна културна добра