Јосип Ђерђа (политичар)
Јосип Ђерђа (; Арбанаси, код Задра, 11. фебруар 1911. — Београд, 18. фебруар 1990) био је дипломата, публицист, учесник Народноослободилачке борбе и друштвено-политички радник СФР Југославије и СР Хрватске.

Биографија 
Рођен је 1911. године у Арбанасима код Задра. По завршетку четири разреда класичне гимназије, заједно је с оцем и браћом пребегао из Задра у Југославију 1930. године.

Дошавши у Загреб 1933, укључио се у комунистички покрет и постао члан Комунистичке партије Југославије 1934. године. Због комунистичке делатности био је ухапшен и осуђен на робију у Сремској Митровици, коју је служио од 1935. до 1938. године.

Године 1941. прикључио се Народноослободилкачком покрету Југославије. Био је секретар Агитпропа Централног комитета КП Хрватске и уређивао „Вјесник“ до јануара 1943. године. Затим је покренуо и до половине 1944. уређивао лист „Напријед“, гласило КПХ.

Након рата, радио је као начелник одељења у Президијуму владе ФНРЈ, али је убрзо прешао у дипломатску службу обављајући функције посланика, амбасадора, шефа мисија, саветника и помоћника државног секретара за спољне послове (1945—1963). Био је амбасадор Југославије у Албанији (1945—1948), Мађарској, Бугарској (1948—1949), Индији (1950—1951), Бурми и Египту (1956—1963). Био је један од теоретичара и тумача политике несврстаних.

Био је биран и у највише органе политичких организација: члан ЦК СКХ (1948—1958) и Председништва ССРН Југославије (1966—1970). У више мандата био је посланик у Савезној скупштини (1963—1972), те њен потпредседник (1970—1972). На ту је функцију поднео оставку 1972, објавивши јавно да се не слаже с прекидом политике коју је спроводило руководство СРХ до 21. седнице Председништва СКЈ у Карађорђеву 1971. године.

Умро је 18. фебруара 1990. године у Београду.

Публицистика 
О међународној политици и односима те политици несврставања писао у часописима „Међународна политика“ (1952—1971) и „Међународни проблеми“ (1952—1971, 1975) те као стални или повремени коментатор у недељницима и дневницима „Ослобођење“, „Рад“, „Вјесник“, „Вјесник у сриједу“ и „Данас“.

Референце

Литература 
 Југословенски савременици: ко је ко у Југославији. „Седма сила“, Београд 1957. година.
 Југословенски савременици: ко је ко у Југославији. „Експорт прес“, Београд 1970. година.
 Хрватски биографски лексикон (књига трећа). „Лексикографски завод Мирослав Крлежа“, Загреб 1993. година.

Рођени 1911.
Умрли 1990.
Задрани
Комунисти Хрватске
Југословенски партизани
Друштвено-политички радници СР Хрватске
Друштвено-политички радници СФРЈ
Посланици Скупштине СФРЈ
Амбасадори СФР Југославије
Дипломате
Југословенски публицисти
Носиоци Партизанске споменице 1941.
Јосип Ђерђа ( ; Арбанаси , код Задра , фебруар — Београд , фебруарбио је дипломата , публицист , учесник Народноослободилачке борбе и друштвено-политички радник СФР Југославије и СР Хрватске . Биографија Рођен је године у Арбанасима код Задра . По завршетку четири разреда класичне гимназије , заједно је с оцем и браћом пребегао из Задра у Југославију године . Дошавши у Загреб укључио се у комунистички покрет и постао члан Комунистичке партије Југославије године . Због комунистичке делатности био је ухапшен и осуђен на робију у Сремској Митровици , коју је служио од до године . Године прикључио се Народноослободилкачком покрету Југославије . Био је секретар Агитпропа Централног комитета КП Хрватске и уређивао „ Вјесник “ до јануара године . Затим је покренуо и до половине уређивао лист „ Напријед “ , гласило КПХ . Након рата , радио је као начелник одељења у Президијуму владе ФНРЈ , али је убрзо прешао у дипломатску службу обављајући функције посланика , амбасадора , шефа мисија , саветника и помоћника државног секретара за спољне послове1963 ) . Био је амбасадор Југославије у Албанији1948 ) , Мађарској , Бугарској1949 ) , Индији1951 ) , Бурми и Египту1963 ) . Био је један од теоретичара и тумача политике несврстаних . Био је биран и у највише органе политичких организација : члан ЦК СКХ1958 ) и Председништва ССРН Југославије1970 ) . У више мандата био је посланик у Савезној скупштини1972 ) , те њен потпредседник1972 ) . На ту је функцију поднео оставку објавивши јавно да се не слаже с прекидом политике коју је спроводило руководство СРХ до седнице Председништва СКЈ у Карађорђеву године . Умро је фебруара године у Београду . Публицистика О међународној политици и односима те политици несврставања писао у часописима „ Међународна политика“ 1971 ) и „ Међународни проблеми“ 1971,те као стални или повремени коментатор у недељницима и дневницима „ Ослобођење “ , „ Рад “ , „ Вјесник “ , „ Вјесник у сриједу “ и „ Данас “ . Референце Литература Југословенски савременици : ко је ко у Југославији . „ Седма сила “ , Београд година . Југословенски савременици : ко је ко у Југославији . „ Експорт прес “ , Београд година . Хрватски биографски лексикон ( књига трећа ) . „ Лексикографски завод Мирослав Крлежа “ , Загреб година . Рођени Умрли Задрани Комунисти Хрватске Југословенски партизани Друштвено-политички радници СР Хрватске Друштвено-политички радници СФРЈ Посланици Скупштине СФРЈ Амбасадори СФР Југославије Дипломате Југословенски публицисти Носиоци Партизанске споменице