Базанит
Базанит је магматска, вулканска (ефузивна) стена са афанатичном до порфирском структуром.

Минерални састав 

Минерални састав базанита карактерише велика количина фелдспатоида (нефелина или леуцита), плагиокласа и аугита, као и оливин. У мањој мери су присутни гвожђевито-титански оксиди као што су илменит и магнетит - улвоспинел. Некада могу бити присутни и алкални фелдспати, што је предвиђено позицијом базанита на QAPF дијаграму. Клинопироксен (аугит) и оливин се обично јављају и као фенокристали и у оквиру матрикса стене. Аугит садржи значајно веће количине титанијума, алуминијума и натријума, него што је то случај код типичних толеитских базалта. Кварц је одсутан, као и ортопироксени и пижонит.

Геохемија 

Хемијски гледано, базанити садрже мале количине силицијум-диоксида (42 до 45% -{SiO}-2) и велике количине алкалија (3 до 5,5% -{Na}-2-{O}- и -{K}-2-{O}-) у поређењу са базалтима, који обично садрже више силицијум-диоксида. Нефелинит је чак богатији натријумовим и калијумовим оксидима, у поређењу са силицијум-диоксидом.

Геодинамичка подручја настанка 

Базанити настају и на континентима и на океанским острвима. На пример, заједно са базалтима, могу бити продукт вулканизма везаног за вруће тачке на Хавајским и Коморским острвима. У источној Србији, базанити су настали у току завршног процеса плитке субдукције Вардарског океана (Тетиса) под европски континент.

Види још 
 Базалт

Референце

Спољашње везе 

Базичне магматске стене
Базанит је магматска , вулканска ( ефузивна ) стена са афанатичном до порфирском структуром . Минерални састав Минерални састав базанита карактерише велика количина фелдспатоида ( нефелина или леуцита ) , плагиокласа и аугита , као и оливин . У мањој мери су присутни гвожђевито-титански оксиди као што су илменит и магнетит - улвоспинел . Некада могу бити присутни и алкални фелдспати , што је предвиђено позицијом базанита на QAPF дијаграму . Клинопироксен ( аугит ) и оливин се обично јављају и као фенокристали и у оквиру матрикса стене . Аугит садржи значајно веће количине титанијума , алуминијума и натријума , него што је то случај код типичних толеитских базалта . Кварц је одсутан , као и ортопироксени и пижонит . Геохемија Хемијски гледано , базанити садрже мале количине силицијум-диоксидадо -{ SiO } -2 ) и велике количине алкалијадо5% -{ Na } -2-{ O }- и -{ K } -2-{ O }- ) у поређењу са базалтима , који обично садрже више силицијум-диоксида . Нефелинит је чак богатији натријумовим и калијумовим оксидима , у поређењу са силицијум-диоксидом . Геодинамичка подручја настанка Базанити настају и на континентима и на океанским острвима . На пример , заједно са базалтима , могу бити продукт вулканизма везаног за вруће тачке на Хавајским и Коморским острвима . У источној Србији , базанити су настали у току завршног процеса плитке субдукције Вардарског океана ( Тетиса ) под европски континент . Види још Базалт Референце Спољашње везе Базичне магматске стене