Списак добитника Награде АВНОЈ-а
Списак добитника Награде АВНОЈ-а - највише државне награде Социјалистичке Федеративне Републике Југославије (СФРЈ), од увођења ове награде 1966. године до распада СФРЈ, 1990. године.

1960-e

1966. 
Године 1966. на челу Одбора за доделу награде био је Јосип Видмар, председник Словеначке академије наука и уметности, а награде је уручио Едвард Кардељ, тадашњи председник Савезне скупштине. Добитници Награде АВНОЈ-а су били:

 Антун Аугустинчић, вајар
 Бранко Жежељ, професор Универзитета
 Франц Когој, професор Универзитета
 Блаже Конески, књижевник и професор Универзитета
 Мирослав Крлежа, књижевник
 Петар Лубарда, сликар
 Исмет Мујезиновић, сликар
 Павле Савић, професор Универзитета
 Алојз Тавчар, професор Универзитета
 Коста Тодоровић, професор Универзитета
 Јован Хаџи, професор Универзитета
 Родољуб Чолаковић, друштвено-политички радник и књижевник.

1967. 
 Иво Андрић, књижевник
 Михаило Лалић, књижевник
 др Чедомир Симић, ветеринар и професор Универзитета

1968. 
 Велибор Глигорић, књижевни и позоришни критичар, професор Универзитета
 Едвард Кардељ, политички теоретичар и друштвено-политички радник
 др Ђорђе Лазаревић, инжењер грађевинарства и конструктор и професор универзитета
 др Исидор Папо, лекар-кардиохирург, генерал-пуковник санитетске службе и главни хирург ЈНА и професор Универзитета

1969. 
 Миладин Пећинар, инжењер грађевинарства и професор Универизтета

1970-e

1970. 
 Оскар Давичо, књижевник
 Оскар Данон, композитор и диригент
 Душан Каназир, молекуларни биолог и професор Универзитета
 Десанка Максимовић, песникиња
 Станоје Стефановић, лекар и професор Универзитета
 Бранко Ћопић, књижевник
 Емерик Блум, област привреде
 Вељко Булајић, област филма
 Војо Димитријевић, сликар, академик
 Алојз Дерлинг, област металургије
 Марјан Детони, сликар
 Крсто Хегедушић, сликар
 Панта Јаковљевић, област привреде
 Љубиша Јовановић, позоришна уметност
 Вјекослав Калеб, књижевност
 Миле Клопчић, књижевност
 Петар Мартиновић, експериментална морфологија и ендокринологија
 Франце Михелич, сликарство
 Георгије Острогорски, историчар
 Меша Селимовић, књижевник
 Станоје Стефановић, медицинске науке
 Ристо Стијовић, вајарство
 Ацо Шопов, књижевник
 Винко Жганец, етномузикологија

1971. 
 Иван Радовић, сликар и ликовни критичар

1972. 
Године 1972. добитници Награде АВНОЈ-а су били:

 др Владимир Бакарић, друштвено-политички радник
 Норберт Вебер, привредник и директор Железаре из Сиска
 Јаков Готовац, композитор и оперски диригент
 др Бранимир Гушић, оториноларинголог и професор Универзитета
 др Петар Дрезгић, ректор Универзитета у Новом Саду
 Борис Зихерл, социолог, професор Универзитета и друштвено-политички радник
 Душан Костић, књижевник
 Скендер Куленовић, књижевник
 Живко Мучалов, привредник и генерални директор Енергопројета из Београда
 др Франц Новак, гинеколог и професор Универзитета
 Петре Прличко, позоришни и филмски глумац
 остали добитници:
 Рударско-топионички басен Бор, СР Србија
 Стеријино позорје
 Југословенски лексикографски завод из Загреба

1973. 
 Стојан Аралица, сликар
 Вјекослав Афрић, драмски и филмски глумац, редитељ, сценариста и драмски писац
 Мирослав Чангаловић, оперски певач
 привредне организације:
 Хидроградња Сарајево, СР Босна и Херцеговина

1974. 
 Најдан Пашић, правник и професор Универзитета

1976. 
 Бранислав Букуров, гегораф и професор Универзитета
 др Војислав Станојевић, лекар-хирург, санитетски-пуковник ЈНА и професор и почасни доктор Универзитета у београду
 Дубравка Томшич-Среботњак, пијанисткиња

1977. 
 Љубисав Ракић, лекар и професор Универзитета

1978. 
 Михаило Апостолски, генерал-пуковник, историчар и академик
 Васко Попа, песник

1980-e

1980. 
 Милан Шимпрага, високо квалификовани радник-металостугар и иноватор у производњи
 Ранко Маринковић, песник
 привредне организације:
 Индустријско-пољопривредни комбинат "Серво Михаљ", Зрењанин

1981. 
 Богдан Богдановић, архитекта и професор Универзитета
 Михаило Вукдраговић, композитор и ректор Музичке академије
 Борис Папандопуло, редитељ и диригент
 Тодор Скаловски, редитељ и диригент
 Богољуб Станковић, математичар и професор Универзитета

1982. 
 Иван Видав, математичар и професор Универзитета
 Миомир Вукобратовић, машински инжењер и пионир хуманоидне роботике у Југославији
 др Мурис Османагић, геолог и професор Универзитета

1983. 
 др Жарко Булајић, економиста, професор Универзитета и друштвено-политички радник
 др Драгутин Вукотић, лекар-уролог
 Недељко Гвозденовић, сликар
 Михаило Михаиловић, хемичар, професор Универзитета и члан САНУ
 др Хрвоје Пожар, доктор техничких наука и професор Универзитета
 привредне организације:
 Агрокомерц Велика Кладуша, СР Босна и Херцеговина

1984. 
 Миливој Мића Николајевић, сликар
 Владимир Пантелић, ветеринар и професор Универзитета
 др Барнислав Шошкић, економсита и професор Универзитета
 проф. д-р. Љупчо Серафимов, во областа на медицинските науки

1985. 
 Радомир Константиновић, књижевник
 привредне организације:
 Саобраћајни институт ЦИП Београд, СР Србија

1986. 
 Светомир Арсић-Басара, вајар
 Предраг Пеђа Милосављевић, сликар
 Милоје Сарић, инжењер пољопривреде и професор Универзитета
 привредне организације:
 Металски завод „Тито“ Скопље, СР Македонија

1987. 
 Сава Петковић, лекар и професор Универзитета
 др Никола Хајдин, доктор грађевинских наука и професор Универзитета

1988. 
 Драго Грденић, хемичар и професор Универзитета
 Данило Киш, књижевник
 Љубиша Самарџић, глумац

1989. 
 Емир Кустурица, филмски редитељ
 Мирослав Мишковић, генерални директор Хемијске индустрије „Жупа“ из Крушевца
 Милорад Павић, књижевник
 Ратко Рудић, спортиста-ватерполиста
 Стојан Ћелић, сликар и професор Универзитета уметности

Непозната година 
 Живан Милисавац, књижевник
 Михаило Милојевић, машински инжењер и друштвени радник
 Мата Милошевић, глумац и редитељ
 Милорад Павић, књижевник
 Александар Саша Петровић, редитељ (одрекао се награде)
 Влада Поповић, друштвено-политички радник

Литература 

 Југославија и свет 1966. година. „Младост“ Београд 1967. година.
 Југословенски савременици - Ко је ко у Југославији. Хронометар, Београд 1970. година.
 Ко је ко у Србији 1991. Библиофон, Београд 1991. година.
 Ко је ко у Србији 1995. Библиофон, Београд 1995. година.
Списак добитника Награде АВНОЈ-а - највише државне награде Социјалистичке Федеративне Републике Југославије ( СФРЈ ) , од увођења ове награде године до распада СФРЈ , године. 1960-e 1966. Године на челу Одбора за доделу награде био је Јосип Видмар , председник Словеначке академије наука и уметности , а награде је уручио Едвард Кардељ , тадашњи председник Савезне скупштине . Добитници Награде АВНОЈ-а су били : Антун Аугустинчић , вајар Бранко Жежељ , професор Универзитета Франц Когој , професор Универзитета Блаже Конески , књижевник и професор Универзитета Мирослав Крлежа , књижевник Петар Лубарда , сликар Исмет Мујезиновић , сликар Павле Савић , професор Универзитета Алојз Тавчар , професор Универзитета Коста Тодоровић , професор Универзитета Јован Хаџи , професор Универзитета Родољуб Чолаковић , друштвено-политички радник и књижевник. 1967. Иво Андрић , књижевник Михаило Лалић , књижевник др Чедомир Симић , ветеринар и професор Универзитета 1968. Велибор Глигорић , књижевни и позоришни критичар , професор Универзитета Едвард Кардељ , политички теоретичар и друштвено-политички радник др Ђорђе Лазаревић , инжењер грађевинарства и конструктор и професор универзитета др Исидор Папо , лекар-кардиохирург , генерал-пуковник санитетске службе и главни хирург ЈНА и професор Универзитета 1969. Миладин Пећинар , инжењер грађевинарства и професор Универизтета 1970-e 1970. Оскар Давичо , књижевник Оскар Данон , композитор и диригент Душан Каназир , молекуларни биолог и професор Универзитета Десанка Максимовић , песникиња Станоје Стефановић , лекар и професор Универзитета Бранко Ћопић , књижевник Емерик Блум , област привреде Вељко Булајић , област филма Војо Димитријевић , сликар , академик Алојз Дерлинг , област металургије Марјан Детони , сликар Крсто Хегедушић , сликар Панта Јаковљевић , област привреде Љубиша Јовановић , позоришна уметност Вјекослав Калеб , књижевност Миле Клопчић , књижевност Петар Мартиновић , експериментална морфологија и ендокринологија Франце Михелич , сликарство Георгије Острогорски , историчар Меша Селимовић , књижевник Станоје Стефановић , медицинске науке Ристо Стијовић , вајарство Ацо Шопов , књижевник Винко Жганец , етномузикологија 1971. Иван Радовић , сликар и ликовни критичар 1972. Године добитници Награде АВНОЈ-а су били : др Владимир Бакарић , друштвено-политички радник Норберт Вебер , привредник и директор Железаре из Сиска Јаков Готовац , композитор и оперски диригент др Бранимир Гушић , оториноларинголог и професор Универзитета др Петар Дрезгић , ректор Универзитета у Новом Саду Борис Зихерл , социолог , професор Универзитета и друштвено-политички радник Душан Костић , књижевник Скендер Куленовић , књижевник Живко Мучалов , привредник и генерални директор Енергопројета из Београда др Франц Новак , гинеколог и професор Универзитета Петре Прличко , позоришни и филмски глумац остали добитници : Рударско-топионички басен Бор , СР Србија Стеријино позорје Југословенски лексикографски завод из Загреба 1973. Стојан Аралица , сликар Вјекослав Афрић , драмски и филмски глумац , редитељ , сценариста и драмски писац Мирослав Чангаловић , оперски певач привредне организације : Хидроградња Сарајево , СР Босна и Херцеговина 1974. Најдан Пашић , правник и професор Универзитета 1976. Бранислав Букуров , гегораф и професор Универзитета др Војислав Станојевић , лекар-хирург , санитетски-пуковник ЈНА и професор и почасни доктор Универзитета у београду Дубравка Томшич-Среботњак , пијанисткиња 1977. Љубисав Ракић , лекар и професор Универзитета 1978. Михаило Апостолски , генерал-пуковник , историчар и академик Васко Попа , песник 1980-e 1980. Милан Шимпрага , високо квалификовани радник-металостугар и иноватор у производњи Ранко Маринковић , песник привредне организације : Индустријско-пољопривредни комбинат " Серво Михаљ " , Зрењанин 1981. Богдан Богдановић , архитекта и професор Универзитета Михаило Вукдраговић , композитор и ректор Музичке академије Борис Папандопуло , редитељ и диригент Тодор Скаловски , редитељ и диригент Богољуб Станковић , математичар и професор Универзитета 1982. Иван Видав , математичар и професор Универзитета Миомир Вукобратовић , машински инжењер и пионир хуманоидне роботике у Југославији др Мурис Османагић , геолог и професор Универзитета 1983. др Жарко Булајић , економиста , професор Универзитета и друштвено-политички радник др Драгутин Вукотић , лекар-уролог Недељко Гвозденовић , сликар Михаило Михаиловић , хемичар , професор Универзитета и члан САНУ др Хрвоје Пожар , доктор техничких наука и професор Универзитета привредне организације : Агрокомерц Велика Кладуша , СР Босна и Херцеговина 1984. Миливој Мића Николајевић , сликар Владимир Пантелић , ветеринар и професор Универзитета др Барнислав Шошкић , економсита и професор Универзитета проф. д-р . Љупчо Серафимов , во областа на медицинските науки 1985. Радомир Константиновић , књижевник привредне организације : Саобраћајни институт ЦИП Београд , СР Србија 1986. Светомир Арсић-Басара , вајар Предраг Пеђа Милосављевић , сликар Милоје Сарић , инжењер пољопривреде и професор Универзитета привредне организације : Металски завод „ Тито “ Скопље , СР Македонија 1987. Сава Петковић , лекар и професор Универзитета др Никола Хајдин , доктор грађевинских наука и професор Универзитета 1988. Драго Грденић , хемичар и професор Универзитета Данило Киш , књижевник Љубиша Самарџић , глумац 1989. Емир Кустурица , филмски редитељ Мирослав Мишковић , генерални директор Хемијске индустрије „ Жупа “ из Крушевца Милорад Павић , књижевник Ратко Рудић , спортиста-ватерполиста Стојан Ћелић , сликар и професор Универзитета уметности Непозната година Живан Милисавац , књижевник Михаило Милојевић , машински инжењер и друштвени радник Мата Милошевић , глумац и редитељ Милорад Павић , књижевник Александар Саша Петровић , редитељ ( одрекао се награде ) Влада Поповић , друштвено-политички радник Литература Југославија и свет година . „ Младост “ Београд година . Југословенски савременици - Ко је ко у Југославији . Хронометар , Београд година . Ко је ко у Србији Библиофон , Београд година . Ко је ко у Србији Библиофон , Београд година .