Злочини усташа у котару Босанска Дубица
Злочини усташа у котару Босанска Дубица представљају пример масовних злочина геноцида над српским становништвом Козаре и Босанске крајине које је спроводио усташки режим Независне Државе Хрватске, током Другог светског рата, уз учешће формација и органа Трећег рајха.

Општина Босанска Дубица је имала највеће поименице познате губитке становника на тлу Југославије, процентуално, али и у апсолутним бројкама. Током Другог светског рата страдало је чак 16.155 поименице познатих становника котара/општине Босанска Дубица, што представља страдање око 53% предратног становништва. Иако је поименични попис страдалих становника котара Босанска Дубица прилично детаљан, може се претпоставити да је коначан број страдалих нешто већи, с обзиром да су у многим местима котара страдале читаве породице.

Оружане формације Независне Државе Хрватске одговорне су за смрт 72,61% страдалих становника котара Босанска Дубица, док су немачке формације одговорне за смрт 27,35% страдалих становника котара.

Током 1942. 21.037 житеља котара је интернирано у логоре. Од овог броја страдало је у логорима 11.194 лица.

Са подручја овог котара живот је током рата изгубило најмање 4.149 (поименично познате) деце млађе од 14 година.

Географски оквир 

Међуратни котар Босанска Дубица територијално се поклапао са послератном истоименом општином која је смештана на северозападним падинама Козаре и североисточним падинама Просаре. Ово подручје обухвата 61 сеоско насеље и Босанску Дубицу као једино градско насеље. Сва сеоска насеља у котару већински су била настањена српским становништвом, док је пре Другог сватског рата Босанска Дубица била етнички мешовита са бошњачком већином.

Највећи део котара потпада под микрорегион познат под називом Кнешпоље.

Нумеричко одређење броја страдалих 

Општина Босанска Дубица је имала највеће поименице познате губитке становника на тлу Југославије, процентуално, али и у апсолутним бројкама. Током Другог светског рата страдало је чак 16.155 поименице познатих становника котара/општине Босанска Дубица, што представља страдање око 53% предратног становништва.

Локални СУБНОР је 1950. сачинио врло детаљан попис жртава рата са територије котара Босанска Дубица. Овај попис допунили су и у незнатној мери ревидирали сарадници Музеја жртава геноцида из Београда. Поименични попис страдалих становника котара публиковао је историчар Душан Д. Самарџија у монографији Босанскодубичко подручје у НОР-у и социјалистичкој револуцији 1941-1945. (Босанска Дубица, 1984), док је историчар Драган Цветковић, кустос Музеја жртава геноцида квантификовао резултате СУБНОР-овог пописа и потоње допуне и ревизије и ове резултате публиковао 2009.

Према подацима које је публиковао Цветковић, котар Босанска Дубица је имао 16.155 жртава током рата.

Етничка структура:
 Срби 15.918 (98,53%)
 Муслимани 105 (0,65%)
 Хрвати 87 (0,54%)

Родна структура:
 мушкарци 11.538 (71,42%)
 жене 4.617 (28,58%)

Старосна структура није засебно разматрана у два наведена рада, али захваљујући списку страдалих познато је да је са подручја овог котара током Другог светског рата живот изгубило 4.149 деце млађе од 14 година, што даје додатну димензију геноцидним радњама на овом подручју. Формације и власт НДХ сносе одговорност за смрт већине деце са подручја Козаре.

Од 16.155 жртава 1.494 су пали борци НОВЈ, док су 14.625 цивилне жртве.
Највећи број припадника НОВЈ је страдао 1942. - 1.006 бораца (67,34%). Исте године је забележено и најмасовније страдање цивилног становништва - 12.038 (82,31%).

Одговорност за страдање позната је за 10.204 лица (63,16% случајева):
 Оружане снаге НДХ 7.424 (72,76%)
 Оружане снаге Трећег рајха 2.776 (27,21%)

Злочини усташких формација над локалним становништвом

1941. 

Током 1941. на подручју котара Босанска Дубица страдало је најмање 637 лица, односно толико је поименице познато страдалих лица у овој години из овог котара. Већина лица страдалих 1941. у котару били су жртве оружаних формација НДХ.

Захваљујући чињеници да усташе нису имале упоришта међу локалним становништвом, сем незнатне подршке у самом граду, до почетка августа 1941. нису забележени масовни усташки злочини на овом подручју. 

Почетком августа у селу Новоселци усташе из Босанске Дубице, међу којима су били многи ван дубичког подручја, убили су 31 лице. У истом раздобљу у селу Шпиља и Вриоци убили су по 6 лица. 
У ноћи између 20. и 21. августа 1941. усташе су извршиле масакр над затвореницима усташког затвора у Босанској Дубици. Тада је према сведочењима преживелих заточеника убијено око 200 претходно ухапшених становника града и околних села.

Усташе и домобрани, пристигли са других подручја, 18-22. августа су извршили напад на кнешпољска села, између Дубице и Козаре. Тада су, како истичу домобрански извори, запаљене многе куће у селима: Агинци, Парнице, Хаџибаир, Влашковци.
У селу Читлук 22. августа усташко-домобранске снаге су убили и спалили 19 лица, међу којима 13 деце до 14 година старости. Истог дана у селу Стригова убијено је 7 лица, међу којима двоје мале деце. Према неким сведочењима, "највећи број људи у Читлуку и Стригови поклао је др Бранко Стипанчић, лекар из Хрватске Костајнице, са својим 14-годишњим сином“.
Током лета 1941. спречени су даљи упади усташа и домобрана у села у Кнешпољу захваљујући јачању и омасовљењу партизанског покрета.

1942. 

Током 1942. страдало је најмање 13.048 становника котара Босанска Дубица, што представља 80,77% укупног страдања становништва овог подручја у Другом светском рату. Највећи број страдалих изгубио је животе у логорима Јасеновац, Стара Градишка и Старо сајмиште (Прихватни логор Земун).

Један део становника котара који је страдао 1942. убијен је на подручју котара, односно у селима одакле је потицао. Најкарактеристичнији и најстрашнији пример масовног злочина који су починиле усташе над локалним становништвом догодио се у селу Драксенић, између Босанске Дубице и Јасеновца. Реч је о познатом покољу у Драксенићу, претежно над женама и децом.
Тог дана је на зверски начин, ножевима и тупим предметима, убијено око 207 становника Драксенића. Усташе су убиле око 130, а домобрани око 70 становника села. Највећи број страдалих је убијен у сеоској православној цркви.

Уочи отпочињања немачко-усташке офанзиве на Козару, дошло је до депортовања локалног српског становништва из Босанске Дубице, Хрватске Дубице и села из околине Хрватске Дубице, у усташке логоре. Хапшења, депортацију и пљачку српске имовине у Босанској Дубици извршили су припадници усташке Црне легије и усташе из логора Јасеновац. У Хрватској Дубици ухапшени су и они Срби који су претходно прешли у католичку веру. Ови догађаји одиграли су се 14. априла 1942. Из Босанске Дубице је интернирано у логоре 220 лица, од којих је 95 убијено у логору Стара Градишка.

Немачко-усташка офанзива на Козару започела је 10. јуна 1942. и трајала је 53 дана. Целокупно становништво из села под партизанском контролом са подручја Босанске Дубице, али и из оних делова котарева Приједор, Босански Нови, Босанска Градишка, који гравитирају према Козари, непосредно уочи непријатељске офанзиве избегао је у козарачке шуме из оправданог страха од репресалија.

Након четрнаестодневних борби, 10-24. јуна 1942, немачко-усташке снаге су успеле да окруже Козару. Због неуспеха формација НДХ да козарачким партизанима нанесу пораз, при чему су усташко-домобранске снаге трпеле озбиљне губитке, крајем јуна 1942. долази до упућивања немачког појачања из Србије, с обзиром да је у Србији партизански устанак био сломљен почетком 1942, а четничке снаге нису дејствовале против Немаца још од почетка новембра 1941.
Почетком јула 1942. партизанске снаге на Козари (Други крајишки НОП одред) нашле су се у врло незавидном положају.

Делови Другог крајишког партизанског одреда успели су почетком јула 1942. да изврше пробој кроз непријатељске линије у правцу реке Сане. Са деловима одреда из обруча се извукло око 10.000 цивила. Ипак, главнина цивила и партизана и даље је остала у обручу. Након непријатељског стезања обруча и продирања у дубину, дошло је до заробљавања великог броја рањеника, партизанских бораца и цивилног становништва. Део заробљеника усташе и Немци су побили на Козари, нарочито када су у питању партизански рањеници, а већину су депортовали у усташке логоре Јасеновац и Стара Градишка.

Према најчешће помињаним подацима у стручној литератури формације НДХ и Трећег рајха отерале су у логоре око 68.000 становника Козаре, Просаре и Поткозарја. Од овог броја са босанскодубичког подручја било је око 21.037 житеља. Од 21.037 логоре и интернацију преживело је 10.328, а 11.194 их је убијено у усташким и нацистичким логорима.

Међу наведених 11.194 страдалих становника котара у фашистичким логорима, било је и неколико хиљада деце која су убијена у логорима Независне Државе Хрватске.
Према подацима Драгоја Лукића са територије котара Босанска Дубица у рату је страдало 4.149 деце до 14 година старости. Већина их је убијена у логорима Стара Градишка, Јасеновац, Млака и Јабланац, али су многа деца са подручја Козаре умрла приликом транспорта из Старе Градишке у Загреб или у логоре у Сиску и Јастребарском где су такође умирала у великом броју услед изгладњивања, исцрпљености и неспречавања заразних болести.

1943. 

Током 1943. страдало је најмање 1.291 становник котара Босанска Дубица.
Већина лица страдалих у овој години, завршила су у логорима претходне године.

1944. 

Током 1944. страдало је најмање 767 становника котара Босанска Дубица.

Усташе су 18-19. септембра 1944. заклале у Хрватској Дубици око 55 лица са подручја Босанске Дубице и околине, углавном припадника српске националности. Наредног дана, 20. септембра 1944. у Босанској Дубици је обешено 17 јасеновачких логораша, становника Босанске Дубице, углавном припадника муслиманске/бошњачке и хрватске народности.
У новембру 1944. у козарачким селима усташе су током упада на слободну територију убиле око 50 локалних становника.

1945. 

Током 1945. страдало је најмање 412 становника котара Босанска Дубица.

У раздобљу од 17. до 22. фебруара 1945. усташе (Хрватске оружане снаге) су извршиле напад на слободну територију Козаре. Тих дана усташе су на Козари убиле 140 лица, док је 38 лица нестало. Највећи број страдалих био је са подручја дубичког котара. 
У Гуњевцима је убијено 52 лица, а 38 их је нестало. У Срефлијама је убијено 13 становника, а четворо су усташе повеле са собом.

Губици становништва по насељима 

Напомена: ПБ = пали борци; ЖФТ = жртве фашистичког терора

 Агинци 63 ПБ, 166 ЖФТ
 Бабинац 29 ПБ, 115 ЖФТ
 Бачвани 58 ПБ, 96 ЖФТ
 Бијаковац 99 ПБ, 397 ЖФТ
 Бјелајци 26 ПБ, 133 ЖФТ
 Божићи 53 ПБ, 217 ЖФТ
 Брекиња 135 ПБ, 231 ЖФТ
 Челебинци 69 ПБ, 173 ЖФТ
 Читлук 70 ПБ, 269 ЖФТ
 Демировац 65 ПБ, 628 ЖФТ
 Диздарлије 50 ПБ, 90 ЖФТ
 Доња Градина 42 ПБ, 346 ЖФТ
 Доњи Јеловац 98 ПБ, 207 ЖФТ
 Доња Слабиња 118 ПБ, 262 ЖФТ
 Доња Јутрогошта 13 ПБ, 62 ЖФТ
 Драксенић 94 ПБ, 802 ЖФТ
 Фурде 15 ПБ, 69 ЖФТ
 Горња Градина 17 ПБ, 96 ЖФТ
 Горњоселци 31 ПБ, 312 ЖФТ
 Гуњевци 57 ПБ, 222 ЖФТ

 Главинац 18 ПБ, 86 ЖФТ
 Хаџибајир 13 ПБ, 131 ЖФТ
 Хајдеровци 20 ПБ, 112 ЖФТ
 Јасење 39 ПБ, 135 ЖФТ
 Јохова 58 ПБ, 134 ЖФТ
 Јошик 17 ПБ, 77 ЖФТ
 Клековци 59 ПБ, 582 ЖФТ
 Комленац 61 ПБ, 184 ЖФТ
 Кошућа 45 ПБ, 205 ЖФТ
 Крива Ријека 25 ПБ, 58 ЖФТ
 Котурови 33 ПБ, 183 ЖФТ
 Кадин Јеловац 68 ПБ, 257 ЖФТ
 Маглајци 29 ПБ, 138 ЖФТ
 Мало Двориште 70 ПБ, 176 ЖФТ
 Мирковац 107 ПБ, 302 ЖФТ
 Међувође 124 ПБ, 363 ЖФТ
 Међеђа 119 ПБ, 954 ЖФТ
 Мљечаница 50 ПБ, 192 ЖФТ
 Мразовци 81 ПБ, 145 ЖФТ
 Мурати 30 ПБ, 108 ЖФТ

 Новоселци 38 ПБ, 152 ЖФТ
 Оџинци 25 ПБ, 106 ЖФТ
 Парнице 12 ПБ, 69 ЖФТ
 Побрђани 80 ПБ, 169 ЖФТ
 Пуцари 90 ПБ, 287 ЖФТ
 Раковица 95 ПБ, 205 ЖФТ
 Сјеверовци 42 ПБ, 182 ЖФТ
 Скључани 44 ПБ, 195 ЖФТ
 Срефлије 74 ПБ, 437 ЖФТ
 Суваја 35 ПБ, 125 ЖФТ
 Стригова 86 ПБ, 203 ЖФТ
 Шеварлије 65 ПБ, 250 ЖФТ
 Шпиља 0 ПБ, 53 ЖФТ
 Тукључани 71 ПБ, 164 ЖФТ
 Ушивац 23 ПБ, 99 ЖФТ
 Велико Двориште 70 ПБ, 208 ЖФТ
 Верија 34 ПБ, 94 ЖФТ
 Вриоци 17 ПБ, 105 ЖФТ
 Влашковци 73 ПБ, 196 ЖФТ
 Војскова 101 ПБ, 400 ЖФТ
 Босанска Дубица 64 ПБ, 297 ЖФТ

Види још 
 Масакр у Драксенићу
 Злочини усташа у котару Босанска Градишка
 Козара у Народноослободилачкој борби
 Битка на Козари

Извори

Литература

Спољашње везе 
 Dragoje Lukić: Rat i djeca Kozare 

Злочини усташа у Другом светском рату
Козара у Народноослободилачкој борби
Злочини усташа у котару Босанска Дубица представљају пример масовних злочина геноцида над српским становништвом Козаре и Босанске крајине које је спроводио усташки режим Независне Државе Хрватске , током Другог светског рата , уз учешће формација и органа Трећег рајха . Општина Босанска Дубица је имала највеће поименице познате губитке становника на тлу Југославије , процентуално , али и у апсолутним бројкама . Током Другог светског рата страдало је чак155 поименице познатих становника котара / општине Босанска Дубица , што представља страдање око предратног становништва . Иако је поименични попис страдалих становника котара Босанска Дубица прилично детаљан , може се претпоставити да је коначан број страдалих нешто већи , с обзиром да су у многим местима котара страдале читаве породице . Оружане формације Независне Државе Хрватске одговорне су за смрт61% страдалих становника котара Босанска Дубица , док су немачке формације одговорне за смрт35% страдалих становника котара . Током037 житеља котара је интернирано у логоре . Од овог броја страдало је у логорима194 лица . Са подручја овог котара живот је током рата изгубило најмање149 ( поименично познате ) деце млађе одгодина . Географски оквир Међуратни котар Босанска Дубица територијално се поклапао са послератном истоименом општином која је смештана на северозападним падинама Козаре и североисточним падинама Просаре . Ово подручје обухватасеоско насеље и Босанску Дубицу као једино градско насеље . Сва сеоска насеља у котару већински су била настањена српским становништвом , док је пре Другог сватског рата Босанска Дубица била етнички мешовита са бошњачком већином . Највећи део котара потпада под микрорегион познат под називом Кнешпоље . Нумеричко одређење броја страдалих Општина Босанска Дубица је имала највеће поименице познате губитке становника на тлу Југославије , процентуално , али и у апсолутним бројкама . Током Другог светског рата страдало је чак155 поименице познатих становника котара / општине Босанска Дубица , што представља страдање око предратног становништва . Локални СУБНОР је сачинио врло детаљан попис жртава рата са територије котара Босанска Дубица . Овај попис допунили су и у незнатној мери ревидирали сарадници Музеја жртава геноцида из Београда . Поименични попис страдалих становника котара публиковао је историчар Душан Д . Самарџија у монографији Босанскодубичко подручје у НОР-у и социјалистичкој револуцији ( Босанска Дубица , док је историчар Драган Цветковић , кустос Музеја жртава геноцида квантификовао резултате СУБНОР-овог пописа и потоње допуне и ревизије и ове резултате публиковао Према подацима које је публиковао Цветковић , котар Босанска Дубица је имао155 жртава током рата . Етничка структура : Срби91853% ) Муслимани( 0,65% ) Хрвати( 0,54% ) Родна структура : мушкарци53842% ) жене61758% ) Старосна структура није засебно разматрана у два наведена рада , али захваљујући списку страдалих познато је да је са подручја овог котара током Другог светског рата живот изгубило149 деце млађе одгодина , што даје додатну димензију геноцидним радњама на овом подручју . Формације и власт НДХ сносе одговорност за смрт већине деце са подручја Козаре . Од155 жртава494 су пали борци НОВЈ , док су625 цивилне жртве . Највећи број припадника НОВЈ је страдао -006 бораца34% ) . Исте године је забележено и најмасовније страдање цивилног становништва -03831% ) . Одговорност за страдање позната је за204 лица16% случајева ) : Оружане снаге НДХ42476% ) Оружане снаге Трећег рајха77621% ) Злочини усташких формација над локалним становништвом 1941 . Током на подручју котара Босанска Дубица страдало је најмањелица , односно толико је поименице познато страдалих лица у овој години из овог котара . Већина лица страдалих у котару били су жртве оружаних формација НДХ . Захваљујући чињеници да усташе нису имале упоришта међу локалним становништвом , сем незнатне подршке у самом граду , до почетка августа нису забележени масовни усташки злочини на овом подручју . Почетком августа у селу Новоселци усташе из Босанске Дубице , међу којима су били многи ван дубичког подручја , убили сулице . У истом раздобљу у селу Шпиља и Вриоци убили су полица . У ноћи између и августа усташе су извршиле масакр над затвореницима усташког затвора у Босанској Дубици . Тада је према сведочењима преживелих заточеника убијено окопретходно ухапшених становника града и околних села . Усташе и домобрани , пристигли са других подручја , августа су извршили напад на кнешпољска села , између Дубице и Козаре . Тада су , како истичу домобрански извори , запаљене многе куће у селима : Агинци , Парнице , Хаџибаир , Влашковци . У селу Читлук августа усташко-домобранске снаге су убили и спалилилица , међу којимадеце догодина старости . Истог дана у селу Стригова убијено јелица , међу којима двоје мале деце . Према неким сведочењима , " највећи број људи у Читлуку и Стригови поклао је др Бранко Стипанчић , лекар из Хрватске Костајнице , са својимгодишњим сином “ . Током лета спречени су даљи упади усташа и домобрана у села у Кнешпољу захваљујући јачању и омасовљењу партизанског покрета. 1942. Током страдало је најмање048 становника котара Босанска Дубица , што представља77% укупног страдања становништва овог подручја у Другом светском рату . Највећи број страдалих изгубио је животе у логорима Јасеновац , Стара Градишка и Старо сајмиште ( Прихватни логор Земун ) . Један део становника котара који је страдао убијен је на подручју котара , односно у селима одакле је потицао . Најкарактеристичнији и најстрашнији пример масовног злочина који су починиле усташе над локалним становништвом догодио се у селу Драксенић , између Босанске Дубице и Јасеновца . Реч је о познатом покољу у Драксенићу , претежно над женама и децом . Тог дана је на зверски начин , ножевима и тупим предметима , убијено окостановника Драксенића . Усташе су убиле око а домобрани окостановника села . Највећи број страдалих је убијен у сеоској православној цркви . Уочи отпочињања немачко-усташке офанзиве на Козару , дошло је до депортовања локалног српског становништва из Босанске Дубице , Хрватске Дубице и села из околине Хрватске Дубице , у усташке логоре . Хапшења , депортацију и пљачку српске имовине у Босанској Дубици извршили су припадници усташке Црне легије и усташе из логора Јасеновац . У Хрватској Дубици ухапшени су и они Срби који су претходно прешли у католичку веру . Ови догађаји одиграли су се априла Из Босанске Дубице је интернирано у логорелица , од којих јеубијено у логору Стара Градишка . Немачко-усташка офанзива на Козару започела је јуна и трајала једана . Целокупно становништво из села под партизанском контролом са подручја Босанске Дубице , али и из оних делова котарева Приједор , Босански Нови , Босанска Градишка , који гравитирају према Козари , непосредно уочи непријатељске офанзиве избегао је у козарачке шуме из оправданог страха од репресалија . Након четрнаестодневних борби , јуна немачко-усташке снаге су успеле да окруже Козару . Због неуспеха формација НДХ да козарачким партизанима нанесу пораз , при чему су усташко-домобранске снаге трпеле озбиљне губитке , крајем јуна долази до упућивања немачког појачања из Србије , с обзиром да је у Србији партизански устанак био сломљен почетком а четничке снаге нису дејствовале против Немаца још од почетка новембра Почетком јула партизанске снаге на Козари ( Други крајишки НОП одред ) нашле су се у врло незавидном положају . Делови Другог крајишког партизанског одреда успели су почетком јула да изврше пробој кроз непријатељске линије у правцу реке Сане . Са деловима одреда из обруча се извукло око000 цивила . Ипак , главнина цивила и партизана и даље је остала у обручу . Након непријатељског стезања обруча и продирања у дубину , дошло је до заробљавања великог броја рањеника , партизанских бораца и цивилног становништва . Део заробљеника усташе и Немци су побили на Козари , нарочито када су у питању партизански рањеници , а већину су депортовали у усташке логоре Јасеновац и Стара Градишка . Према најчешће помињаним подацима у стручној литератури формације НДХ и Трећег рајха отерале су у логоре око000 становника Козаре , Просаре и Поткозарја . Од овог броја са босанскодубичког подручја било је око037 житеља . Од037 логоре и интернацију преживело је328 , а194 их је убијено у усташким и нацистичким логорима . Међу наведених194 страдалих становника котара у фашистичким логорима , било је и неколико хиљада деце која су убијена у логорима Независне Државе Хрватске . Према подацима Драгоја Лукића са територије котара Босанска Дубица у рату је страдало149 деце догодина старости . Већина их је убијена у логорима Стара Градишка , Јасеновац , Млака и Јабланац , али су многа деца са подручја Козаре умрла приликом транспорта из Старе Градишке у Загреб или у логоре у Сиску и Јастребарском где су такође умирала у великом броју услед изгладњивања , исцрпљености и неспречавања заразних болести. 1943. Током страдало је најмање291 становник котара Босанска Дубица . Већина лица страдалих у овој години , завршила су у логорима претходне године. 1944 . Током страдало је најмањестановника котара Босанска Дубица . Усташе су септембра заклале у Хрватској Дубици околица са подручја Босанске Дубице и околине , углавном припадника српске националности . Наредног дана , септембра у Босанској Дубици је обешенојасеновачких логораша , становника Босанске Дубице , углавном припадника муслиманске / бошњачке и хрватске народности . У новембру у козарачким селима усташе су током упада на слободну територију убиле околокалних становника. 1945 . Током страдало је најмањестановника котара Босанска Дубица . У раздобљу од до фебруара усташе ( Хрватске оружане снаге ) су извршиле напад на слободну територију Козаре . Тих дана усташе су на Козари убилелица , док јелица нестало . Највећи број страдалих био је са подручја дубичког котара . У Гуњевцима је убијенолица , аих је нестало . У Срефлијама је убијеностановника , а четворо су усташе повеле са собом . Губици становништва по насељима Напомена : ПБ = пали борци ; ЖФТ = жртве фашистичког терора АгинциПБ, ЖФТ БабинацПБ, ЖФТ БачваниПБ, ЖФТ БијаковацПБ, ЖФТ БјелајциПБ, ЖФТ БожићиПБ, ЖФТ БрекињаПБ, ЖФТ ЧелебинциПБ, ЖФТ ЧитлукПБ, ЖФТ ДемировацПБ, ЖФТ ДиздарлијеПБ, ЖФТ Доња ГрадинаПБ, ЖФТ Доњи ЈеловацПБ, ЖФТ Доња СлабињаПБ, ЖФТ Доња ЈутрогоштаПБ, ЖФТ ДраксенићПБ, ЖФТ ФурдеПБ, ЖФТ Горња ГрадинаПБ, ЖФТ ГорњоселциПБ, ЖФТ ГуњевциПБ, ЖФТ ГлавинацПБ, ЖФТ ХаџибајирПБ, ЖФТ ХајдеровциПБ, ЖФТ ЈасењеПБ, ЖФТ ЈоховаПБ, ЖФТ ЈошикПБ, ЖФТ КлековциПБ, ЖФТ КомленацПБ, ЖФТ КошућаПБ, ЖФТ Крива РијекаПБ, ЖФТ КотуровиПБ, ЖФТ Кадин ЈеловацПБ, ЖФТ МаглајциПБ, ЖФТ Мало ДвориштеПБ, ЖФТ МирковацПБ, ЖФТ МеђувођеПБ, ЖФТ МеђеђаПБ, ЖФТ МљечаницаПБ, ЖФТ МразовциПБ, ЖФТ МуратиПБ, ЖФТ НовоселциПБ, ЖФТ ОџинциПБ, ЖФТ ПарницеПБ, ЖФТ ПобрђаниПБ, ЖФТ ПуцариПБ, ЖФТ РаковицаПБ, ЖФТ СјеверовциПБ, ЖФТ СкључаниПБ, ЖФТ СрефлијеПБ, ЖФТ СувајаПБ, ЖФТ СтриговаПБ, ЖФТ ШеварлијеПБ, ЖФТ ШпиљаПБ, ЖФТ ТукључаниПБ, ЖФТ УшивацПБ, ЖФТ Велико ДвориштеПБ, ЖФТ ВеријаПБ, ЖФТ ВриоциПБ, ЖФТ ВлашковциПБ, ЖФТ ВојсковаПБ, ЖФТ Босанска ДубицаПБ, ЖФТ Види још Масакр у Драксенићу Злочини усташа у котару Босанска Градишка Козара у Народноослободилачкој борби Битка на Козари Извори Литература Спољашње везе Dragoje Lukić : Rat i djeca Kozare Злочини усташа у Другом светском рату Козара у Народноослободилачкој борби