Бановина Славонија
Бановина Славонија (лат. Banatus Sclavoniae) је назив за покрајину средњовековне Угарске. Настала је почетком 13. века у склопу административног преуређења угарских жупанија између реке Драве и планине Гвозда.. Главни управни органи су били славонски бан и Славонски сабор. Временом је издигнута на степан круновине, у рангу краљевине (лат. Regnum Sclavoniae), тако да су угарски краљеви од краја 15. века у свој проширени владарски наслов унели и титулу краља Славоније (лат. Rex Sclavoniae).

Историја 
Највише земаљско и политичко тело у средњовековној Славонији био је Славонски сабор, чија су прва заседања одржана у 13. веку. Ово представничко тело је одражавало феудалну структуру тадашњег друштва, а чинило га је племство и свештенство са подручја славонских жупанија. Највећи утицај на вођење земаљске управе имали су славонски банови и подбанови (као представници краљевске власти) и загребачки бискупи (као највиши представници црквене власти). Велики утицај су такође остваривале и најмоћниј славонске феудалне породице.

Види још 
 Славонски сабор

Референце

Литература 

 
 
 
 

Историја Славоније
Славонија
Историја Хрватске у средњем вијеку
Историја Босне и Херцеговине у средњем вијеку
Историја Републике Српске
Бановина Славонија ( лат . Banatus Sclavoniae ) је назив за покрајину средњовековне Угарске . Настала је почетком века у склопу административног преуређења угарских жупанија између реке Драве и планине Гвозда .. Главни управни органи су били славонски бан и Славонски сабор . Временом је издигнута на степан круновине , у рангу краљевине ( лат . Regnum Sclavoniae ) , тако да су угарски краљеви од краја века у свој проширени владарски наслов унели и титулу краља Славоније ( лат . Rex Sclavoniae ) . Историја Највише земаљско и политичко тело у средњовековној Славонији био је Славонски сабор , чија су прва заседања одржана у веку . Ово представничко тело је одражавало феудалну структуру тадашњег друштва , а чинило га је племство и свештенство са подручја славонских жупанија . Највећи утицај на вођење земаљске управе имали су славонски банови и подбанови ( као представници краљевске власти ) и загребачки бискупи ( као највиши представници црквене власти ) . Велики утицај су такође остваривале и најмоћниј славонске феудалне породице . Види још Славонски сабор Референце Литература Историја Славоније Славонија Историја Хрватске у средњем вијеку Историја Босне и Херцеговине у средњем вијеку Историја Републике Српске