Северногермански језици
Северногермански језици (негде скандинавски језици или нордијски језици) су једна од три главе подгрупе германских језика, а део индоевропских језика. Ова група језика се говори у скандинавским земљама и на острвима у северном Атлантику. 

Отприлике 20 милиона људи у нордијским државама користе северногерманске језике као матерње, укључујући и шведску мањину у Финској, а делимично се ови језици користе и на Гренланду, а користи је и емиграција у Северној Америци и Аустралији.

Подела 
Развили су се из старонордијских језика. Данас се у северногерманске језике убраја 11 језика од којих су три изгубили статус језика, један је изумро па их је данас 6 односно 7 уколико постоје два норвешка језика а подељени су у две уже подгрупе: 

А) источноскандинавски језици (6) Норвешка, Данска, Шведска: 
а. дански-шведски (6) :
a1. дански-букмол језици (1): букмол.
a2. дански-риксмол језици (2): дански, јутски.
a3. шведски (3): далска или далмаалски, сконски (-{Skånska}-), шведски.
Б) западноскандинавски језици (5): фарски, исландски, јаматски∗, нинорск, норн∗.

Разлика од источно- и западногерманских језика 
Германски језици се традиционално деле на западно-, источно- и северногерманске. Њихова тачна повезаност се данас тешко одређује али су били повезани до неког нивоа у периоду велике сеобе народа. Дијалекти у северној групи потичу од протогерманског језика у Гвозденом добу. 

Отприлике око 200. године нове ере, северна грана германских језика почела је да се јасно разликује од осталих германских језика.

Референце

Литература

Спољашње везе 
 Википедија:Транскрипција са скандинавских језика
 Ethnologue (14th)

Германски језици
Скандинавија
Северногермански језици ( негде скандинавски језици или нордијски језици ) су једна од три главе подгрупе германских језика , а део индоевропских језика . Ова група језика се говори у скандинавским земљама и на острвима у северном Атлантику . Отприликемилиона људи у нордијским државама користе северногерманске језике као матерње , укључујући и шведску мањину у Финској , а делимично се ови језици користе и на Гренланду , а користи је и емиграција у Северној Америци и Аустралији . Подела Развили су се из старонордијских језика . Данас се у северногерманске језике убрајајезика од којих су три изгубили статус језика , један је изумро па их је данасодносноуколико постоје два норвешка језика а подељени су у две уже подгрупе : А ) источноскандинавски језициНорвешка , Данска , Шведска : а. дански-шведски : a1. дански-букмол језици букмол. a2. дански-риксмол језици дански , јутски. a3. шведски далска или далмаалски , сконски ( -{ Skånska }- ) , шведски . Б ) западноскандинавски језици фарски , исландски , јаматски∗ , нинорск , норн∗ . Разлика од источно- и западногерманских језика Германски језици се традиционално деле на западно- , источно- и северногерманске . Њихова тачна повезаност се данас тешко одређује али су били повезани до неког нивоа у периоду велике сеобе народа . Дијалекти у северној групи потичу од протогерманског језика у Гвозденом добу . Отприлике око године нове ере , северна грана германских језика почела је да се јасно разликује од осталих германских језика . Референце Литература Спољашње везе Википедија:Транскрипција са скандинавских језика Ethnologueh ) Германски језици Скандинавија