Скопска област (Краљевина СХС)
Скопска област је била административна јединица Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца.

Географија 
Средишња и главна обласна самоуправа у Јужној Србији, углавном у области горњег Повардарја, залазећи и у поречје Радике, притока Црног Дрима више Дебра.

Скопска област се налазиизмеђу врањске и косовске области на сјеверу, и брегалничке и битољске области на југу, допире на истоку у Осоговији скоро до бугарске границе, док се на западу на планини Корабу граничи с Албанијом.

Главно је средиште Скопске области Скопље, по коме се ова област, скоро итог распрострањења и у средњем вијеку звала скопска област или скопска страна. То је у главном Скопска Стара Србија, чије је средиште Скопље још послије под Турцима називало метрополом Србије.

Становништво 
Скопска област највећим је дијелом српско (193.926), затим арнаутско и арнауташко (90.276), а остатак чине Турци, с нешто Јевреја и Цинцара.

По вјери је било: 180.738 православних, 1.162 католика, 86 евангелика, 152.435 муслимана, 1.907 мојсијевца и 35 других вјероисповести.

Задужбине 
Скопска област врло је богата српским средњовековним задужбинама, којих највише има у Скопској Црној Гори, у старој жупи Матки, западно од Скопља, и по осталој ближњој околини Скопља (види Скопско поље), у старим жупама Жеглигову и Злетову, и у предјелу Ријека, где се међу Мијацима и до данас сачувала стара дрворезбарска и сликарска школа.

Главна насеља 
Главне вароши су:
 Скопље, Куманово, Велес и Тетово.
а варошице: 
 Кратово, Гостивар, Качаник, Брод, Ростуше и Злетово.

Скопска област је настала спајањем ранијих округа Тетовског и Скопског, као и срезова жеглиговског (Куманово) и кратовског из Кумановског округа.

Област је садржавала срезове:
 Велески
 Галички (Ростуша)
 Горњополошки (Тетово)
 Доњополошки (Гостивар)
 Жеглиговски (Куманово)
 Качанички
 Кратовски
 Поречки (Брод)
 Скопски

Након увођења бановина, простор целе области је у Вардарској бановини, чије је средиште такође било Скопље.

Велики жупани 
 Јован Наумовић 1928-1929.

Литература 
 
 Народна енциклопедија, 1925 г.- књига 4. — странице 135-137.

Области Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца
Историја Скопља
Историја Македоније у савременом добу
Скопска област је била административна јединица Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца . Географија Средишња и главна обласна самоуправа у Јужној Србији , углавном у области горњег Повардарја , залазећи и у поречје Радике , притока Црног Дрима више Дебра . Скопска област се налазиизмеђу врањске и косовске области на сјеверу , и брегалничке и битољске области на југу , допире на истоку у Осоговији скоро до бугарске границе , док се на западу на планини Корабу граничи с Албанијом . Главно је средиште Скопске области Скопље , по коме се ова област , скоро итог распрострањења и у средњем вијеку звала скопска област или скопска страна . То је у главном Скопска Стара Србија , чије је средиште Скопље још послије под Турцима називало метрополом Србије . Становништво Скопска област највећим је дијелом српско926 ) , затим арнаутско и арнауташко276 ) , а остатак чине Турци , с нешто Јевреја и Цинцара . По вјери је било:738 православних,162 католика,евангелика ,435 муслимана,907 мојсијевца идругих вјероисповести . Задужбине Скопска област врло је богата српским средњовековним задужбинама , којих највише има у Скопској Црној Гори , у старој жупи Матки , западно од Скопља , и по осталој ближњој околини Скопља ( види Скопско поље ) , у старим жупама Жеглигову и Злетову , и у предјелу Ријека , где се међу Мијацима и до данас сачувала стара дрворезбарска и сликарска школа . Главна насеља Главне вароши су : Скопље , Куманово , Велес и Тетово. а варошице : Кратово , Гостивар , Качаник , Брод , Ростуше и Злетово . Скопска област је настала спајањем ранијих округа Тетовског и Скопског , као и срезова жеглиговског ( Куманово ) и кратовског из Кумановског округа . Област је садржавала срезове : Велески Галички ( Ростуша ) Горњополошки ( Тетово ) Доњополошки ( Гостивар ) Жеглиговски ( Куманово ) Качанички Кратовски Поречки ( Брод ) Скопски Након увођења бановина , простор целе области је у Вардарској бановини , чије је средиште такође било Скопље . Велики жупани Јован Наумовић Литература Народна енциклопедија,г.- књига — странице Области Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца Историја Скопља Историја Македоније у савременом добу