Славољуб Врањешевић
Славољуб Врањешевић (Кравица, 10. јануар 1905 — ?) је био мајор Југословенске краљевске војске и командант западне Босне ЈВуО у Другом свјетском рату. После Априлског рата 1941. године ступио у квислиншку
жандармерију у Србији, а затим прешао у Босну и као припадник организације Драгољуба Михаиловића радио на ширењу ове
организације у Босни. Извесно време је био Михаиловићев делегат за централну Босну и начелник штаба четничких одреда западне Босне. Лично се састајао и водио преговоре са Нијемцима о сарадњи и борби против партизана. Послије Другог свјетског рата суђено му је на Београдском процесу и проглашен је кривим за колаборацију са Нијемцима и осуђен на временску казну.

Биографија 
Славољуб Врањешевић је рођен 10. јануара 1905. године у селу Кравици код Братунца, од оца Душана и мајке Данице, рођене Којић. Прије Другог свјетског рата био је жандармеријски мајор.

Други свјетски рат 
У Априлском рату Врањешевић је био командант батаљона код Вировитице. Послије избијања устанка у Србији у Другом свјетском рату од октобра 1941. до фебруара 1942. био је у команди Недићеве жандармерије у Београду када се ставио на располагањe Дражи Михаиловићу. Михаиловић је Врањешевића поставио за начелника штаба Јездимира Дангића, а потом Стевана Ботића у источној Босни.

У пролеће 1942. године Михаиловић је ставио под своју команду преко свога официра капетана Драгослава Рачића (који се налазио на Мајевици код четничког војводе попа Сава Божића) све четничке одреде у западној Босни који су били обједињени под командом Радослава Радића. Ти четнички одреди су још у прољеће 1942. склопили писмене споразуме са домобранима и Нијемцима о заједничкој борби против партизана и заједно су са Нијемцима и домобранима учествовали у операцијама против партизанских снага примајући од Нијемаца и домобрана оружје и муницију. О свему томе Михаиловић је био обавештен преко капетана Рачића, па је јула/августа 1942. упутио у штаб Рада Радића Врањешевића и поставио га начелника штаба западнобосанских четника. Михаиловић је од тада је редовно куририма и радио везом од Врањешевића добијао извештаје и Врањешевићу слао наређења за операције против партизана, знајући да Врањешевић и Раде Радић и сви њима потчињени команданти (Урош Дреновић, Лазар Тешановић, Јован Мишић и други) отворено сарађују са Нијемцима и домобранима у Бањој Луци у свим операцијама против партизана.

За вријеме операције Вајс I, борио се против партизанских снага спречавајући им прелаз преко ријеке Врбас, а за вријеме операција Шварц командовао је четничким одредима који су заједно са Нијемцима борили против партизана на сектору Диван - Курјачје Брдо - Скакавица - Равна гора.

Командант западне Босне 

Августа 1943, на предлог Михаиловићевог делегата Боре Митрановића постављен је за команданта босанских четника а крајем септембра 1943. за команданта западне Босне и на тој дужности остао све док није заробљен.

У току операција Коњићев скок маја 1944. против партизана у Дрвару, четници под командом Славољуба Врањешевића и Рада Радића, ставили су се на расположење Нијемцима и као добри познаваоци терена били су путовође њемачких јединица у операцијама, а поред тога вршили су нападе и уништавли одсечене групице партизана које су у току борби са Нијемцима губиле везе са својом главнином. Мајор Врањешевић је о свему томе радиограмима извештавао Михаиловића и на те извештаје Михаиловић је одговарао да је главни циљ уништити комунисте, а да према окупатору треба тактизирати и користити га за добијање оружја и муниције.

Суђење 
Мајора Врањешевића су ухватили партизани и послије рата му је суђено на Београдском процесу. Проглашен је кривим и осуђен је на казну лишења слободе с принудним радом у трајању од 20 година, губитак политичких и појединих грађанских права са изузетком родитељских права у трајању од 10 година и на конфискацију целокупне имовине.

Референце

Литература

Спољашње везе 

 
 Optužnica protiv Mihailovića i ostalih

Рођени 1905.
Братунчани
Официри Југословенске војске
Припадници Југословенске војске у отаџбини
Славољуб Врањешевић ( Кравица , јануар— ? ) је био мајор Југословенске краљевске војске и командант западне Босне ЈВуО у Другом свјетском рату . После Априлског рата године ступио у квислиншку жандармерију у Србији , а затим прешао у Босну и као припадник организације Драгољуба Михаиловића радио на ширењу ове организације у Босни . Извесно време је био Михаиловићев делегат за централну Босну и начелник штаба четничких одреда западне Босне . Лично се састајао и водио преговоре са Нијемцима о сарадњи и борби против партизана . Послије Другог свјетског рата суђено му је на Београдском процесу и проглашен је кривим за колаборацију са Нијемцима и осуђен на временску казну . Биографија Славољуб Врањешевић је рођен јануара године у селу Кравици код Братунца , од оца Душана и мајке Данице , рођене Којић . Прије Другог свјетског рата био је жандармеријски мајор . Други свјетски рат У Априлском рату Врањешевић је био командант батаљона код Вировитице . Послије избијања устанка у Србији у Другом свјетском рату од октобра до фебруара био је у команди Недићеве жандармерије у Београду када се ставио на располагањe Дражи Михаиловићу . Михаиловић је Врањешевића поставио за начелника штаба Јездимира Дангића , а потом Стевана Ботића у источној Босни . У пролеће године Михаиловић је ставио под своју команду преко свога официра капетана Драгослава Рачића ( који се налазио на Мајевици код четничког војводе попа Сава Божића ) све четничке одреде у западној Босни који су били обједињени под командом Радослава Радића . Ти четнички одреди су још у прољеће склопили писмене споразуме са домобранима и Нијемцима о заједничкој борби против партизана и заједно су са Нијемцима и домобранима учествовали у операцијама против партизанских снага примајући од Нијемаца и домобрана оружје и муницију . О свему томе Михаиловић је био обавештен преко капетана Рачића , па је јула / августа упутио у штаб Рада Радића Врањешевића и поставио га начелника штаба западнобосанских четника . Михаиловић је од тада је редовно куририма и радио везом од Врањешевића добијао извештаје и Врањешевићу слао наређења за операције против партизана , знајући да Врањешевић и Раде Радић и сви њима потчињени команданти ( Урош Дреновић , Лазар Тешановић , Јован Мишић и други ) отворено сарађују са Нијемцима и домобранима у Бањој Луци у свим операцијама против партизана . За вријеме операције Вајс I , борио се против партизанских снага спречавајући им прелаз преко ријеке Врбас , а за вријеме операција Шварц командовао је четничким одредима који су заједно са Нијемцима борили против партизана на сектору Диван - Курјачје Брдо - Скакавица - Равна гора . Командант западне Босне Августа на предлог Михаиловићевог делегата Боре Митрановића постављен је за команданта босанских четника а крајем септембра за команданта западне Босне и на тој дужности остао све док није заробљен . У току операција Коњићев скок маја против партизана у Дрвару , четници под командом Славољуба Врањешевића и Рада Радића , ставили су се на расположење Нијемцима и као добри познаваоци терена били су путовође њемачких јединица у операцијама , а поред тога вршили су нападе и уништавли одсечене групице партизана које су у току борби са Нијемцима губиле везе са својом главнином . Мајор Врањешевић је о свему томе радиограмима извештавао Михаиловића и на те извештаје Михаиловић је одговарао да је главни циљ уништити комунисте , а да према окупатору треба тактизирати и користити га за добијање оружја и муниције . Суђење Мајора Врањешевића су ухватили партизани и послије рата му је суђено на Београдском процесу . Проглашен је кривим и осуђен је на казну лишења слободе с принудним радом у трајању одгодина , губитак политичких и појединих грађанских права са изузетком родитељских права у трајању одгодина и на конфискацију целокупне имовине . Референце Литература Спољашње везе Optužnica protiv Mihailovića i ostalih Рођени Братунчани Официри Југословенске војске Припадници Југословенске војске у отаџбини