Батат
Батат или слатки кромпир () је брашнасти гомољ налик репи, вишегодишња тропска биљка из породице Convolvulaceae. Проналази се и под називом индијски кромпир. По изгледу подсећа на обичан кромпир, по издуженом и помало неправилном облику као спој кромпира и шаргарепе. Слаткастог је укуса (сличног бундеви), а по хемијском саставу је врло сличан обичном црвеном или белом кромпиру, с тим што садржи више протеина. Посебно га карактерише висок проценат бетакаротена који је познат антиоксидант.

Иако се у топлијим крајевима гаји као вишегодишња, у крајевима са 5-6 месеци без мраза се гаји као једногодишња биљка. У прехрани се користе његова секундарна задебљања корена, као и младо зелено лишће. Постоје више врста батата. Најраширенији су батати белог, наранџастог и љубичастог корена, а проналази се и у жутој и црвеној боји.

Порекло 
Порекло биљке је из Средње и Јужне Америке. Данас се масовно гаји у Азији, Америци и Африци где представља водећу кртоласту биљку. У последње време постаје све популарнији и у Европи. Данас добро успева у Шпанији и Француској.

Батат у Андалузији потпуно замењује кромпир. Због несташице кромпира у Немачкој око 1850. године, батат се почео сладити по Немачкој све до Париза.

Хранљива својства 
Батат је високоенергетска култура. Садржи пуно скроба, мало шећера и нимало масти. Богат је витаминима (А, Б6, Ц, Е), минералима (K, Ca, Mg, Fe) и угљеним хидратима. Каротеноиди из батата делују на одржавање доброг вида, јачају имунитет и имају антиоксидантне карактеристике које штите од канцерогених обољења.

Батат је посебно погодна намирница за људе који болују од дијабетеса, због ниског гликемијског индекса који осигурава спорију апсорпцију глукозе.

Биолошке особине и производња 
Батат је топлољубива врста и најбоље успева на дубоким, плодним, влажним и осунчаним земљиштима, па га је у условима у нашим крајевима потребно наводњавати. Поред тога, земљиште задржава температуру и потребну количину влаге и када се земља пре садње добро исфрезује, дигне на гредице и преко развуче црна фолија. Батат најбоље приносе даје на оцедитом и растреситом земљишту. Најбоље предкултуре за садњу батата су било које житарице, а не препоручује се кукуруз.

Садња се одвија искључиво из расада у месецима кад прође опасност од мразева, а вађење се обавља крајем септембра и у октобру, пре мразева и обилних киша. Батат се вади ручно када је у питању мањи број биљака, а на већој површини са модификованим плугом. На истој површини може да се гаји након 4 године. 

Батат је потребно чувати у мрачним, топлим просторијама у којима је температура не силази испод 10 степени, а никако не у фрижидерима и хладњачама, јер тада трули.

Припрема у исхрани 
Пошто је батат скробна намирница, у кулинарству се користи као замена за кромпир. Због мноштва минерала, слаткастог је укуса и нема потребе да се соли. Батат се може припремати на разне начине, користи се печен у рерни и на роштиљу, пржен, куван на пари, у супама, чорбама, пиреима и шејковима. Користи се и у припреми разних посластица, попут пудинга, штрудли и пита. Зарад чувања ароме и укуса, најбоље га је кувати између 30 и 40 минута, што зависи и од величине корена.

Од њега се прави брашно тако што се његово гомољасто корење може кувати, пржити или млети. Млади листови се приправљају и једу као спанаћ или салата.

Садржај хранљивих материја 

Осим једноставног скроба, слатки кромпир је богат комплексним угљеним хидратима, дијетарним влакнима и Бета-каротену (провитамин А каротеноиду), са умереним садржајем других микронутријената, укључујући витамин Б5, витамин Б6 и манган (табела). При припреми печењем, долази до малих варијабилни промена густине микронутријената, чиме је обухваћен висок садржај витамина Ц са 24 % дневне вредности на 100 -{g}- сервирању (десна табела).

Центар за науку у јавном интересу рангирао је нутрициону вредност слатког кромпира као највишу међу неколико других намирница. Осим тога, лишће ове биљке је јестиво и може се припремити попут спанаћевог или репиног лишћа.

Култивари слатког кромпира са тамно наранџастим месом имају више бета-каротена него они са светло-обојеним месом, и њихова повећана култивација се подстиче у Африци где је дефицијенција витамина А озбиљан здравствени проблем. Једна студија из 2012. године на 10.000 домаћинстава у Уганди је утврдила да су деца која су јела бета-каротеном обогаћени слатки кромпир у мањој мери испуштала од дефицијенције витамина А, него она која нису конзумирала толико бета-каротена.

Поређење са другим храном 
Доња табела приказује релативну перформансу слатког кромпира (у колони ) у односу на другу основну храну. Док слатки кромпир пружа мање јестиве енергије и протеина по јединици тежине од житарица, он има већу хранљиву густину од житарица.

Према студији Организације за храну и пољопривреду Уједињених нација, слатки кромпири су најефикаснија основна храна за узгој на фармама, која пружа апроксимативно 70.000 -{kcal}-/-{ha}- -{d}-.

 сиров жути кукуруз
 сиров необогаћени дугозрни пиринач
 сирова тврда црвена зимска пшеница
 сиров кромпир са месом и кожом
 сирова тапиока
 сирова зелена соја
 сирови слатки кромпир
 сирови сирак
 сирови јам
 сирови плантан
 незванично

Референце

Спољашњи извори 

 

Биологија
Биљке
Коренасто поврће
Батат или слатки кромпир ( ) је брашнасти гомољ налик репи , вишегодишња тропска биљка из породице Convolvulaceae . Проналази се и под називом индијски кромпир . По изгледу подсећа на обичан кромпир , по издуженом и помало неправилном облику као спој кромпира и шаргарепе . Слаткастог је укуса ( сличног бундеви ) , а по хемијском саставу је врло сличан обичном црвеном или белом кромпиру , с тим што садржи више протеина . Посебно га карактерише висок проценат бетакаротена који је познат антиоксидант . Иако се у топлијим крајевима гаји као вишегодишња , у крајевима самесеци без мраза се гаји као једногодишња биљка . У прехрани се користе његова секундарна задебљања корена , као и младо зелено лишће . Постоје више врста батата . Најраширенији су батати белог , наранџастог и љубичастог корена , а проналази се и у жутој и црвеној боји . Порекло Порекло биљке је из Средње и Јужне Америке . Данас се масовно гаји у Азији , Америци и Африци где представља водећу кртоласту биљку . У последње време постаје све популарнији и у Европи . Данас добро успева у Шпанији и Француској . Батат у Андалузији потпуно замењује кромпир . Због несташице кромпира у Немачкој око године , батат се почео сладити по Немачкој све до Париза . Хранљива својства Батат је високоенергетска култура . Садржи пуно скроба , мало шећера и нимало масти . Богат је витаминима ( А , Б6 , Ц , Е ) , минералима ( K , Ca , Mg , Fe ) и угљеним хидратима . Каротеноиди из батата делују на одржавање доброг вида , јачају имунитет и имају антиоксидантне карактеристике које штите од канцерогених обољења . Батат је посебно погодна намирница за људе који болују од дијабетеса , због ниског гликемијског индекса који осигурава спорију апсорпцију глукозе . Биолошке особине и производња Батат је топлољубива врста и најбоље успева на дубоким , плодним , влажним и осунчаним земљиштима , па га је у условима у нашим крајевима потребно наводњавати . Поред тога , земљиште задржава температуру и потребну количину влаге и када се земља пре садње добро исфрезује , дигне на гредице и преко развуче црна фолија . Батат најбоље приносе даје на оцедитом и растреситом земљишту . Најбоље предкултуре за садњу батата су било које житарице , а не препоручује се кукуруз . Садња се одвија искључиво из расада у месецима кад прође опасност од мразева , а вађење се обавља крајем септембра и у октобру , пре мразева и обилних киша . Батат се вади ручно када је у питању мањи број биљака , а на већој површини са модификованим плугом . На истој површини може да се гаји наконгодине . Батат је потребно чувати у мрачним , топлим просторијама у којима је температура не силази исподстепени , а никако не у фрижидерима и хладњачама , јер тада трули . Припрема у исхрани Пошто је батат скробна намирница , у кулинарству се користи као замена за кромпир . Због мноштва минерала , слаткастог је укуса и нема потребе да се соли . Батат се може припремати на разне начине , користи се печен у рерни и на роштиљу , пржен , куван на пари , у супама , чорбама , пиреима и шејковима . Користи се и у припреми разних посластица , попут пудинга , штрудли и пита . Зарад чувања ароме и укуса , најбоље га је кувати измеђуиминута , што зависи и од величине корена . Од њега се прави брашно тако што се његово гомољасто корење може кувати , пржити или млети . Млади листови се приправљају и једу као спанаћ или салата . Садржај хранљивих материја Осим једноставног скроба , слатки кромпир је богат комплексним угљеним хидратима , дијетарним влакнима и Бета-каротену ( провитамин А каротеноиду ) , са умереним садржајем других микронутријената , укључујући витамин Б5 , витамин Б6 и манган ( табела ) . При припреми печењем , долази до малих варијабилни промена густине микронутријената , чиме је обухваћен висок садржај витамина Ц са% дневне вредности на-{ g }- сервирању ( десна табела ) . Центар за науку у јавном интересу рангирао је нутрициону вредност слатког кромпира као највишу међу неколико других намирница . Осим тога , лишће ове биљке је јестиво и може се припремити попут спанаћевог или репиног лишћа . Култивари слатког кромпира са тамно наранџастим месом имају више бета-каротена него они са светло-обојеним месом , и њихова повећана култивација се подстиче у Африци где је дефицијенција витамина А озбиљан здравствени проблем . Једна студија из године на000 домаћинстава у Уганди је утврдила да су деца која су јела бета-каротеном обогаћени слатки кромпир у мањој мери испуштала од дефицијенције витамина А , него она која нису конзумирала толико бета-каротена . Поређење са другим храном Доња табела приказује релативну перформансу слатког кромпира ( у колони ) у односу на другу основну храну . Док слатки кромпир пружа мање јестиве енергије и протеина по јединици тежине од житарица , он има већу хранљиву густину од житарица . Према студији Организације за храну и пољопривреду Уједињених нација , слатки кромпири су најефикаснија основна храна за узгој на фармама , која пружа апроксимативно000 -{ kcal }- / -{ ha }- -{ d } -. сиров жути кукуруз сиров необогаћени дугозрни пиринач сирова тврда црвена зимска пшеница сиров кромпир са месом и кожом сирова тапиока сирова зелена соја сирови слатки кромпир сирови сирак сирови јам сирови плантан незванично Референце Спољашњи извори Биологија Биљке Коренасто поврће