Генчићева кућа у Београду
Генчићева кућа у Београду, налази се у Крунској улици 51 и представља непокретно културно добро као споменик културе.

Архитектура 
Кућа је подигнута као породична кућа Ђорђа Генчића, индустијалца и политичара, сведока и актера у политичком животу Србије у последњим деценијама 19. века.

Подигнута је између 1927. и 1929. године, према пројекту архитекте Драгише Брашована који је почетком двадесетих година 20. века прешао из Будимпеште у Зрењанин и Београд. Са колегама Миланом Секулићем и М. Петровићем - Обућином основао је пројектантско-извођачки биро „Архитект“. Брашован је пре ове виле пројектовао и реализовао неколико запажених објеката који су га учинили веома познатим градитељем приватних кућа у Београду, а и шире.

Генчићева вила налази се на углу улица Проте Матеје и Крунске улице. Зидање зграде започето је у јуну 1927. године, а завршено је децембра 1929. Зграда је конципирана је као грађевина кубичног волумена, са академски рашчлањеном фасадом, којом доминира улазни део, решена у форми тријумфалног лука. По својим карактеристикама, зграда припада групи објеката на којима је архитекта Брашован започео процес постепеног модернизовања академских форми, који се пре свега огледа у истом третману свих фасада грађевине. Фасада је оживљена правилним распоредом прозорских ниша и паровима удвојених стубова са јонским капителима. Равнотежом маса и сведеношћу декорације наговештено је приближавање модерном архитектонском изразу.

Када је реч о ентеријеру, у приземљу се налазила трпезарија, кухиња, салон и други простори за пријем гостију. На спрату су биле собе за спавање, кабинет за рад и купатило. Све просторије су груписане око централног хола окренутог ка улици Проте Матеје, а својом висином обухватао је и први спрат. Извођење радова било је поверено бироу инж. Милана Јовановића и Радомира Златичанина. Првобитни пројекат је у току грађења мењан, највише због тога што је локација објекта била у извесном нескладу са улазним партијама које су захтевале већу предбашту. Зграда је до пред Други светски рат била приватна породична кућа. У фебруару 1940. у њој је отворен Институт за италијанску културу, са јавно доступном библиотеком, предавањем га је отворио италијански министар образовања Ђузепе Ботаи.

Музеј Николе Тесле 

Од 1952. године у згради је смештен Музеј Николе Тесле, посвећен животу и делу чувеног светског научника. Музеј чува обимну Теслину научну и личну заоставштину.

Види још 
 Списак споменика културе у Београду

Извори

Спољашње везе 

 Александар Кадијевић, Драгиња Маскарели: О архитектури Генчићеве куће, Наслеђе, број 5, 2004. године
 Републички завод за заштиту споменика културе - Београд
 Листа споменика
 Генчићев дворац споменар („Вечерње новости“, 19. септембар 2014)
 Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара

Грађевине на Врачару
Споменици културе Београда
Знаменитости Београда
Грађевине у Београду
Музеји у Београду
Непокретна културна добра
Генчићева кућа у Београду , налази се у Крунској улиции представља непокретно културно добро као споменик културе . Архитектура Кућа је подигнута као породична кућа Ђорђа Генчића , индустијалца и политичара , сведока и актера у политичком животу Србије у последњим деценијама века . Подигнута је између и године , према пројекту архитекте Драгише Брашована који је почетком двадесетих година века прешао из Будимпеште у Зрењанин и Београд . Са колегама Миланом Секулићем и М . Петровићем - Обућином основао је пројектантско-извођачки биро „ Архитект “ . Брашован је пре ове виле пројектовао и реализовао неколико запажених објеката који су га учинили веома познатим градитељем приватних кућа у Београду , а и шире . Генчићева вила налази се на углу улица Проте Матеје и Крунске улице . Зидање зграде започето је у јуну године , а завршено је децембра Зграда је конципирана је као грађевина кубичног волумена , са академски рашчлањеном фасадом , којом доминира улазни део , решена у форми тријумфалног лука . По својим карактеристикама , зграда припада групи објеката на којима је архитекта Брашован започео процес постепеног модернизовања академских форми , који се пре свега огледа у истом третману свих фасада грађевине . Фасада је оживљена правилним распоредом прозорских ниша и паровима удвојених стубова са јонским капителима . Равнотежом маса и сведеношћу декорације наговештено је приближавање модерном архитектонском изразу . Када је реч о ентеријеру , у приземљу се налазила трпезарија , кухиња , салон и други простори за пријем гостију . На спрату су биле собе за спавање , кабинет за рад и купатило . Све просторије су груписане око централног хола окренутог ка улици Проте Матеје , а својом висином обухватао је и први спрат . Извођење радова било је поверено бироу инж . Милана Јовановића и Радомира Златичанина . Првобитни пројекат је у току грађења мењан , највише због тога што је локација објекта била у извесном нескладу са улазним партијама које су захтевале већу предбашту . Зграда је до пред Други светски рат била приватна породична кућа . У фебруару у њој је отворен Институт за италијанску културу , са јавно доступном библиотеком , предавањем га је отворио италијански министар образовања Ђузепе Ботаи . Музеј Николе Тесле Од године у згради је смештен Музеј Николе Тесле , посвећен животу и делу чувеног светског научника . Музеј чува обимну Теслину научну и личну заоставштину . Види још Списак споменика културе у Београду Извори Спољашње везе Александар Кадијевић , Драгиња Маскарели : О архитектури Генчићеве куће , Наслеђе , број године Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Генчићев дворац споменар ( „ Вечерње новости “ , септембар Републички завод за заштиту споменика културе-Београд / База непокретних културних добара Грађевине на Врачару Споменици културе Београда Знаменитости Београда Грађевине у Београду Музеји у Београду Непокретна културна добра