Кумановска каза
Кумановска каза је била трећестепена административо-управна јединица Османског царства у 19. веку. Била је део Скопског санџака (дела Косовског вилајета). Као каза са центром у Куманову где је седео османски чиновник кајмакам образована је 1867. године. Географски је обухватала области Козјак, Кара Даг, Славиште и Жеглигово. Каза се делила на три кола или мудирлука: 
 Карадачки 
 Козјачки 
 Овчепољски 

Каза је обухватала 108 села и са малим разликама се поклапа са Кумановским округом из времена Југославије.
На северу се Кумановска каза граничила Прешевском казом, на истоку Кривопаланачком и Кратовском а на југу и западу Велешком и Скопском.

Етнички и конфесионални састав и сукоби 

Почетком 20. века за време Борби за Македонију кумановска каза представљала је неуралгичну тачку у сукобима Срба и Бугара. Готово сва села Козјачког кола била су приклоњена Цариградској патријаршији, имала српске школе и биле део српске четничке организације. Готово сва села овчепољског кола била су приклоњена Бугарској егзархији и била део револуционарне мреже ВМРОа. Карадашка села била су већински насељена албанским становништвом исламске вероисповести. Сам град Куманово био је такође конфесионално подељен, мада су већинско становништво чинили муслимани - Турци, Торбеши и Албанци. У Куманову су седели патријаршијски, односно српски, и егзархијски (бугарски) протонамесник. Кумановска каза дала је и српској четничкој акцији и акцијама ВМРОа познате делатнике. Крсто Лазарев Коњушки из села Коњуха у Овчем Пољу био је војвода ВМРОа, док су српске четничке војводе Петко Илић и Јован Станојковић-Довезенски били из Старог Нагоричана и Довезенца у Козјачком крају. Последња чињеница лепо илуструје поделу казе на пробугарски и просрпски део.

Извори 

Казе Османског царства
Историја Македоније под Османским царством
Стара Србија
Општина Куманово
Кумановска каза је била трећестепена административо-управна јединица Османског царства у веку . Била је део Скопског санџака ( дела Косовског вилајета ) . Као каза са центром у Куманову где је седео османски чиновник кајмакам образована је године . Географски је обухватала области Козјак , Кара Даг , Славиште и Жеглигово . Каза се делила на три кола или мудирлука : Карадачки Козјачки Овчепољски Каза је обухваталасела и са малим разликама се поклапа са Кумановским округом из времена Југославије . На северу се Кумановска каза граничила Прешевском казом , на истоку Кривопаланачком и Кратовском а на југу и западу Велешком и Скопском . Етнички и конфесионални састав и сукоби Почетком века за време Борби за Македонију кумановска каза представљала је неуралгичну тачку у сукобима Срба и Бугара . Готово сва села Козјачког кола била су приклоњена Цариградској патријаршији , имала српске школе и биле део српске четничке организације . Готово сва села овчепољског кола била су приклоњена Бугарској егзархији и била део револуционарне мреже ВМРОа . Карадашка села била су већински насељена албанским становништвом исламске вероисповести . Сам град Куманово био је такође конфесионално подељен , мада су већинско становништво чинили муслимани - Турци , Торбеши и Албанци . У Куманову су седели патријаршијски , односно српски , и егзархијски ( бугарски ) протонамесник . Кумановска каза дала је и српској четничкој акцији и акцијама ВМРОа познате делатнике . Крсто Лазарев Коњушки из села Коњуха у Овчем Пољу био је војвода ВМРОа , док су српске четничке војводе Петко Илић и Јован Станојковић-Довезенски били из Старог Нагоричана и Довезенца у Козјачком крају . Последња чињеница лепо илуструје поделу казе на пробугарски и просрпски део . Извори Казе Османског царства Историја Македоније под Османским царством Стара Србија Општина Куманово