Археолошки институт Београд
Археолошки институт Београд је основан 31. маја 1947. године у Београду.

Оснивање и историја 
Одлуком Комитета за научне установе, Универзитета и Високе школе НР Србије, са циљем да се у једној научној институцији окупе све снаге које су се бавиле проучавањем археолошких проблема, те да се на тај начин рад археолога у Србији организује што је могуће боље и систематичније.

Институт је деловао у оквиру Академије наука и на почетку је имао само спољне сараднике. Управник је био Владимир Р. Петковић, његов заменик Ђурђе Бошковић, а чланови су били: Милоје М. Васић, Радослав Грујић, Александар Дероко, Лазар Мирковић, Светозар Радојчић, Миодраг Грбић, Растислав Марић, Ђорђе Мано Зиси, Мирјана Љубинковић, Радивоје Љубинковић, Иван Здравковић и Зора Симић-Миловановић. Нешто касније исте године изабрани су: Драгољуб Јовановић, Драга и Милутин Гарашанин, Милорад Панић Суреп и Олга Шафарик. 
Свог првог сталног члана – научног сарадника Миодрага Грбића – Институт је добио 1948. године. Затим, 1949. године, асистент постаје Невенка Спремо, а ангажује се и библиотекар Надежда Рајаковић, односно Мандић. Милутин Гарашанин, као научни сарадник, постаје стални члан 1950. године. Стални чланови 1952. године постају и асистенти: Војислав Кораћ и Ђорђе Стричевић.

У фебруару 1954. године, одлуком Српске академије наука, Институт је започео пословање као установа са сопственим финансирањем, да би 1961, на основу заједничког решења Извршног већа СР Србије, Српске академије наука и уметности и Филозофско-историјског факултета у Београду, постао самостална научна институција.

Рад 

Од оснивања рад је усмерен у неколико праваца: 
 научни рад (теренски и кабинетски); систематско истраживање и рекогносцирање археолошких споменика 
 реализацију рада кроз предавања, саопштења и публикације 
 усавршавање научног кадра 
 усклађивање археолошког рада у Србији 
 сарадњу са другим установама у земљи и иностранству. 

Резултати научноистраживачког рада, како сарадника, тако и археолога изван Института, саопштавани су и дискутовани на редовним састанцима и тек онда објављивани у Старинару или у другим публикацијама, што је гарантовало одређен научни ниво штампаних радова. Уз Старинар, Институт објављује и серију Посебна издања, затим више серија посвећених појединим великим локалитетима и материјалу (Сирмијум, Сингидунум, Царичин град, Виминацијум, Праисторијска необјављена грађа), што је, између осталог, допринело да библиотека Института, од скромних почетака са 174 инвентарска броја у 1949. години, прерасте, махом захваљујући размени, у најзначајнији археолошки књишки фонд у земљи.

Од оснивања као организатор и иницијатор археолошког истраживања у Србији, задњих година Институт, на основу последњег конкурса Министарства, има четири пројекта која су независна један од другог, сваки са својим сарадницима, својим планом и програмом, својим бодовима и резултатима, и то: 
 Археологија Србије: културни идентитет, интеграциони фактори, технолошки процеси и улога Централног Балкана у развоју европске праисторије, 
 Романизација, урбанизација, и трансформација урбаних центара цивилног, војног и резиденцијалног карактера у римским провинцијама на тлу Србије, 
 Процеси урбанизације и развоја средњовековног друштва, 
 Виминацијум, римски град и легијски војни логор.

Библиотека 
Библиотека Археолошког института постоји од његовог оснивања. У почетку је то била библиотека затвореног типа, намењена само сарадницима Института. Временом корисници постају и сви други који се баве археолошким истраживањима у својим установама.

Фонд 
Данас Библиотека Археолошког института има фонд од преко 16 540 монографије и 950 часописа са преко 26 000 инвентарисаних јединица. Размена се обавља са 364 научне, музејске и високошколске установе, од којих је 71 у земљи и 293 у иностранству. Прилив у фонд износи око 700 јединица годишње.

Каталози 
За монографије постоји електронски каталог WINISIS са предметним одредницама. За серијске публикације тј. часописе постоји акцесорни каталог.

Посебне библиотеке 
 Легат Ђурђа Бошковића са око 5 000 јединица. 
 Легат Војислава Трбуховића са око 3 000 јединица 
 Легат Милутина Гарашанина са око 7 000 јединица. 
Легати су још увек недоступни за коришћење.

Управа 
 Директор : др Миомир Кораћ
 Управни одбор: др Емина Зечевић, Народни музеј, Београд (председница) • др Зоран Огњановић, Математички институт САНУ, Београд • Др Драган Прља, Институт за упоредно право, Београд • Проф. др Мирослав Вујовић, Филозофски факултет, Београд • Др Драгана Антоновић, Археолошки институт, Београд • Др Наташа Миладиновић-Радмиловић, Археолошки институт, Београд • Др Славиша Перић, Археолошки институт, Београд 
 Научно веће: Др Весна Бикић, научни саветник (председница) • Др Ивана Поповић, научни саветник • Др Јосип Шарић, виши научни сарадник • Др Александар Булатовић, виши научни сарадник • Др Миомир Кораћ, научни саветник • Др Вујадин Иванишевиш, научни саветник • Др Славиша Перић, виши научни сарадник • Др Драгана Антоновић, научни саветник, (заменица председнице) • Др Снежана Голубовић, виши научни сарадник

Запослени 
Истраживачи: 
Др Ивана поповић • Др Вујадин Иванишевић • Др Миомир Кораћ • Др Славиша Перић • Др Радмила Зотовић • Др Весна Бикић • Др Драгана Антоновић • Др Софија Петковић • Др Јосип Шарић • Др Милица Тапавички-Илић • Др Снежана Голубовић • Др Бебина Миловановић • Др Стефан Поп-лазић • Др Александар Булатовић • Др Наташа Миладиновић-Радмиловић • Др Надежда Гавриловић Витас • Др Гордана Јеремић • Др Мирјана Војвода • Др Александар Капуран • Др Селена Витезовић • Др Ангелина Раичковић Савић • Др Саша Реџић • Др Иван Бугарски • Др Иван Вранић • Мр Драгана Рогић • Др Соња Стаменковић • Др Немања Мрђић • Др Војислав Филиповић • Др Оливера Илић • Олга Бајчев • Др Драган Милановић • Др Илија Микић • Емилија Николић • Др Јелена Анђелковић Грашар • Иван Богдановић • Младен Јовичић • Ђурђа Обрадовић • Ивана Стојановић • Бојан Поповић • Милица Радишић • Немања Марковић • Илија Данковић • Ивана Косановић • Милица Марјановић • Љубомир Јевтовић •

Стрчни сарадници и стручне службе
Снежана Николић • Љубица Цветковић • Зоран Бошковић •

Администрација
Бранислава Елез • Веселинка Кувач • Маја Јовановић • Слађана Јовановић • Нина Миљковић • Ђурађ Савовић •

Референце

Види још 

 Археологија и природне науке (часопис)
 Српска академија наука и уметности
 Сирмијум
 Виминацијум

Институти САНУ
Научне организације
Археологија
Образовање на Старом граду (Београд)
Археолошки институт Београд је основан маја године у Београду . Оснивање и историја Одлуком Комитета за научне установе , Универзитета и Високе школе НР Србије , са циљем да се у једној научној институцији окупе све снаге које су се бавиле проучавањем археолошких проблема , те да се на тај начин рад археолога у Србији организује што је могуће боље и систематичније . Институт је деловао у оквиру Академије наука и на почетку је имао само спољне сараднике . Управник је био Владимир Р . Петковић , његов заменик Ђурђе Бошковић , а чланови су били : Милоје М . Васић , Радослав Грујић , Александар Дероко , Лазар Мирковић , Светозар Радојчић , Миодраг Грбић , Растислав Марић , Ђорђе Мано Зиси , Мирјана Љубинковић , Радивоје Љубинковић , Иван Здравковић и Зора Симић-Миловановић . Нешто касније исте године изабрани су : Драгољуб Јовановић , Драга и Милутин Гарашанин , Милорад Панић Суреп и Олга Шафарик . Свог првог сталног члана – научног сарадника Миодрага Грбића – Институт је добио године . Затим , године , асистент постаје Невенка Спремо , а ангажује се и библиотекар Надежда Рајаковић , односно Мандић . Милутин Гарашанин , као научни сарадник , постаје стални члан године . Стални чланови године постају и асистенти : Војислав Кораћ и Ђорђе Стричевић . У фебруару године , одлуком Српске академије наука , Институт је започео пословање као установа са сопственим финансирањем , да би на основу заједничког решења Извршног већа СР Србије , Српске академије наука и уметности и Филозофско-историјског факултета у Београду , постао самостална научна институција . Рад Од оснивања рад је усмерен у неколико праваца : научни рад ( теренски и кабинетски ) ; систематско истраживање и рекогносцирање археолошких споменика реализацију рада кроз предавања , саопштења и публикације усавршавање научног кадра усклађивање археолошког рада у Србији сарадњу са другим установама у земљи и иностранству . Резултати научноистраживачког рада , како сарадника , тако и археолога изван Института , саопштавани су и дискутовани на редовним састанцима и тек онда објављивани у Старинару или у другим публикацијама , што је гарантовало одређен научни ниво штампаних радова . Уз Старинар , Институт објављује и серију Посебна издања , затим више серија посвећених појединим великим локалитетима и материјалу ( Сирмијум , Сингидунум , Царичин град , Виминацијум , Праисторијска необјављена грађа ) , што је , између осталог , допринело да библиотека Института , од скромних почетака саинвентарска броја у години , прерасте , махом захваљујући размени , у најзначајнији археолошки књишки фонд у земљи . Од оснивања као организатор и иницијатор археолошког истраживања у Србији , задњих година Институт , на основу последњег конкурса Министарства , има четири пројекта која су независна један од другог , сваки са својим сарадницима , својим планом и програмом , својим бодовима и резултатима , и то : Археологија Србије : културни идентитет , интеграциони фактори , технолошки процеси и улога Централног Балкана у развоју европске праисторије , Романизација , урбанизација , и трансформација урбаних центара цивилног , војног и резиденцијалног карактера у римским провинцијама на тлу Србије , Процеси урбанизације и развоја средњовековног друштва , Виминацијум , римски град и легијски војни логор . Библиотека Библиотека Археолошког института постоји од његовог оснивања . У почетку је то била библиотека затвореног типа , намењена само сарадницима Института . Временом корисници постају и сви други који се баве археолошким истраживањима у својим установама . Фонд Данас Библиотека Археолошког института има фонд од преко540 монографије ичасописа са преко000 инвентарисаних јединица . Размена се обавља санаучне , музејске и високошколске установе , од којих јеу земљи иу иностранству . Прилив у фонд износи окојединица годишње . Каталози За монографије постоји електронски каталог WINISIS са предметним одредницама . За серијске публикације тј. часописе постоји акцесорни каталог . Посебне библиотеке Легат Ђурђа Бошковића са око000 јединица . Легат Војислава Трбуховића са око000 јединица Легат Милутина Гарашанина са око000 јединица . Легати су још увек недоступни за коришћење . Управа Директор \ : др Миомир Кораћ Управни одбор : др Емина Зечевић , Народни музеј , Београд ( председница ) • др Зоран Огњановић , Математички институт САНУ , Београд • Др Драган Прља , Институт за упоредно право , Београд • Проф. др Мирослав Вујовић , Филозофски факултет , Београд • Др Драгана Антоновић , Археолошки институт , Београд • Др Наташа Миладиновић-Радмиловић , Археолошки институт , Београд • Др Славиша Перић , Археолошки институт , Београд Научно веће : Др Весна Бикић , научни саветник ( председница ) • Др Ивана Поповић , научни саветник • Др Јосип Шарић , виши научни сарадник • Др Александар Булатовић , виши научни сарадник • Др Миомир Кораћ , научни саветник • Др Вујадин Иванишевиш , научни саветник • Др Славиша Перић , виши научни сарадник • Др Драгана Антоновић , научни саветник , ( заменица председнице ) • Др Снежана Голубовић , виши научни сарадник Запослени Истраживачи : Др Ивана поповић • Др Вујадин Иванишевић • Др Миомир Кораћ • Др Славиша Перић • Др Радмила Зотовић • Др Весна Бикић • Др Драгана Антоновић • Др Софија Петковић • Др Јосип Шарић • Др Милица Тапавички-Илић • Др Снежана Голубовић • Др Бебина Миловановић • Др Стефан Поп-лазић • Др Александар Булатовић • Др Наташа Миладиновић-Радмиловић • Др Надежда Гавриловић Витас • Др Гордана Јеремић • Др Мирјана Војвода • Др Александар Капуран • Др Селена Витезовић • Др Ангелина Раичковић Савић • Др Саша Реџић • Др Иван Бугарски • Др Иван Вранић • Мр Драгана Рогић • Др Соња Стаменковић • Др Немања Мрђић • Др Војислав Филиповић • Др Оливера Илић • Олга Бајчев • Др Драган Милановић • Др Илија Микић • Емилија Николић • Др Јелена Анђелковић Грашар • Иван Богдановић • Младен Јовичић • Ђурђа Обрадовић • Ивана Стојановић • Бојан Поповић • Милица Радишић • Немања Марковић • Илија Данковић • Ивана Косановић • Милица Марјановић • Љубомир Јевтовић • Стрчни сарадници и стручне службе Снежана Николић • Љубица Цветковић • Зоран Бошковић • Администрација Бранислава Елез • Веселинка Кувач • Маја Јовановић • Слађана Јовановић • Нина Миљковић • Ђурађ Савовић • Референце Види још Археологија и природне науке ( часопис ) Српска академија наука и уметности Сирмијум Виминацијум Институти САНУ Научне организације Археологија Образовање на Старом граду ( Београд )