Етно музика
Етно музика (изворна, народна, традиционална, етничка, музика света) — у свету је прихваћен англосаксонски термин „-{world music}-”, означава музички полижанр који је заступљен у свим деловима света и не може се прецизно дефинисати. Етно музиком обухваћене су категорије музике од изворних музичких облика до фузијске модерне музике надахнуте традиционалном музиком. Захваљујући глобализацији, последњих неколико деценија етно музика је у експанзији. Она се одражава не само кроз све бројнију публику, него и кроз појаву субжанрова који настају повезивањем и прожимањем различитих традиција. Инклузивна природа и еластичност светске музике као музичке категорије може да представља препреке универзалној дефиницији, али је њен интерес за културну егзотику садржан у опису жанра који је дао часопис -{fRoots}-.

Овој музици која не следи „северноамеричку или британску поп и фолк традицију“ музичке индустрије у Европи и Северној Америци дале су термин „светска музика“. Израз је популаризован током 1980-их као маркетиншка категорија за западњачку традиционалну музику. Она је прерасла је у поджанрове као етничке фузије (Кланард, Рај Кудер, Енја, итд.) и ворлдбит.

Лексикологија 

Термин „светска музика” приписан је етномузикологу Роберту Е. Брауну, који га је сковао током раних 1960-их на Универзитету Веслијан у Конектикату, где је развио од додипломских до докторских програма у овој дисциплини. Да би побољшао процес учења (Џон Хил), позвао је више од десет гостујућих извођача из Африке и Азије и започео серију концерата светске музике. Термин је постао актуелан током 1980-их као маркетиншко/класификационо средство у медијима и музичкој индустрији. Постоји неколико опречних дефиниција за светску музику. Једна је да се састоји од „све музике на свету“, иако тако широка дефиниција тај термин чини готово бесмисленим.

Терминологија 
Поред тога што етно музику није могуће сасвим прецизно дефинисати, неизбежно се поставља и питање који је назив најадекватнији. У Србији се користе назив етно музика, али и интернационализам „-{world music}-”, као и превод овог израза — музика света. Усаглашеног става о томе који је израз најбољи, нема. Поред тога, сам израз се у свету, па и код нас, различито дефинише. У САД и у већем делу западне Европе, под овим појмом подразумева се традиционална музика, музика настала на основу традиционалне музике, као и традиционална музика имиграната у овим земљама. У Латинској Америци, Азији, Африци, Ирској и на Балкану, „-{World music}-” означава музички правац настао мешањем савремених музичких праваца попут џеза, рока, попа, техно музике са традиционалном музиком.

Историјски развој 
Свакако да су народи и етничке заједнице и пре појаве етно музике утицали једни на друге и да је мешање култура и раније доводило до формирања музичких облика који и данас постоје. Танго и фламенко настали су интеракцијом шпанске и маварске културе. Током 18. и 19. века, Турска је извршила значајан утицај на уметничку музику. Моцартов Турски марш и Отмица из Сараја, и Бетовенова Девета симфонија, примери су у којима је видан овај утицај. Тридесетих година 20. века, у Њујорку долазе у додир афрички џез и латино ритмови, који се комбинују у салсу, данас један од најпопуларнијих музичких жанрова. Грамофонске плоче, радио, појава звучног филма, а касније и телевизије, дали су свој допринос и отвориле врата за нове могућности у развоју музике.

У другој половини двадесетог века, музика са различитих, удаљених географских простора проналази свој пут и полако продире у популарну музику тог времена. Томе су допринеле и могућности путовања и неминован сусрет са музиком других поднебља. Битлси, под утицајем Индије, користе мотиве индијске музике у неколико својих песама. Шездесетих година, индијски музичар Рави Шанкар, популарише индијску музику по Европи и Америци и остварује сарадњу са музичирама различитих жанрова (Џорџ Харисон, Јехуди Мењухин). Овај период обележио је и реге музичар Боб Марли, који је јамајчанску музику учинио популарном и познатом широм света. Брајан Ино, Малком Макларен, Дејвид Бирн неки су од музичара чији је рад и експериментисање новим могућностима утицао на музичку сцену и утемељивао пут светској музици. Осамдесетих година прошлог века дошло је до прекретнице и коначног формирања полижанра светске музике. 1982. године, Питер Габриел покреће међународни уметнички фестивал WOMAD (World of Music, Arts and Dance) који за циљ има популарисање локалних културних традиција. Велики бум направио је и Пол Сајмон са албумом Грејсленд, снимљеним у сарадњи са афричким музичарима. Но, развоју светске музике допринели су и други чиниоци који су се у исто време дешавали: појава нових технологија, продор музике снимљене изван развијеног света, пораст музичке продукције, неки су од њих. Радио станице дају све више простора светској музици, а 1991. године први пут се додељује награда Греми за најбољи албум у категорији светске музике. На крају 20. века постало је јасно да су границе, што се тиче музике срушене и да контрола музичке продукције више неће бити могућа.

Види још 
 Етномузикологија
 -{World music}- асоцијација Србије

Референце

Литература 

 Специјално издање магазина Етноумље — „-{World music}- у Србији, првих 30 година”, издавач -{World Music}- Асоцијација Србије, 2012. 
 Nidel, Richard (2004). World Music: The Basics. .  accessdate 2010-04-24
 Bernard, Yvan, and Nathalie Fredette (2003). Guide des musiques du monde: une selection de 100 CD. Rév., Sophie Sainte-Marie. Montréal: Éditions de la Courte échelle. N.B.: Annotated discography. 
 Manuel, Peter (1988). Popular Musics of the Non-Western World: An Introductory Survey. New York: Oxford University Press. .
 N'Dour, Youssou. "Foreword" to Nickson, Chris (2004). The NPR Curious Listener's Guide to World Music. .
 Sorce Keller, Marcello (1996). "Of Minority Musics, Preservation, and Multiculturalism: Some Considerations". In Echo der Vielfalt: traditionelle Musik von Minderheiten/ethnischen Gruppen = Echoes of Diversity: Traditional Music of Ethnic Groups/Minorities, Schriften zur Volksmusik 16, edited by Ursula Hemetek and Emil H. Lubej, 41–47. Vienna, Cologne, and Weimar: Böhlau Verlag. . Reprinted in Sonus 18, no. 2 (Spring 1998): 33–41.
 Wergin, Carsten (2007). World Music: A Medium for Unity and Difference? EASA Media Anthropology Network: https://web.archive.org/web/20160806072055/http://www.media-anthropology.net/wergin_worldmusic.pdf.
 World Music Network—Guides to World Music: http://www.worldmusic.net/guide/
 Putumayo World Music—http://www.putumayo.com/
 An Introduction to Music Studies, Chapter 6: Henry Stobart, ‘World Musics’.
  (Hardcover with CD). 
 Czekanowska, Anna. Polish Folk Music: Slavonic Heritage - Polish Tradition - Contemporary Trends. Cambridge Studies in Ethnomusicology. 
 Pegg, Carole, Helen Myers, Philip V. Bohlman, and Martin Stokes. 2001. “Ethnomusicology.” In The New Grove Dictionary of Music and Musicians, vol.8, ed. S. Sadie, 367-403. London: Macmillan.

Спољашње везе 

  
  
  
 
 Music Listings Top-ranking free world music podcasts
 List of World Music Festivals
 
 Sounds and Colours—magazine about South American music and culture
 World Music at SKY.FM—A free World Music radio channel
 World Music Central—World Music news, reviews, articles and resources
 Rhythm Passport world music / global beats event listings website for the UK
 Wilde Töne – Festival for Folk- and Weltmusic Braunschweig | Germany
 -{Ethnomusicology Review (EMR) Academic ethnomusicology journal.}-
 -{International Council for Traditional Music}-
 -{International Library of African Music (ILAM)}-

Музика света
Етно музика ( изворна , народна , традиционална , етничка , музика света ) — у свету је прихваћен англосаксонски термин „ -{ world music }- ” , означава музички полижанр који је заступљен у свим деловима света и не може се прецизно дефинисати . Етно музиком обухваћене су категорије музике од изворних музичких облика до фузијске модерне музике надахнуте традиционалном музиком . Захваљујући глобализацији , последњих неколико деценија етно музика је у експанзији . Она се одражава не само кроз све бројнију публику , него и кроз појаву субжанрова који настају повезивањем и прожимањем различитих традиција . Инклузивна природа и еластичност светске музике као музичке категорије може да представља препреке универзалној дефиницији , али је њен интерес за културну егзотику садржан у опису жанра који је дао часопис -{ fRoots }- . Овој музици која не следи „ северноамеричку или британску поп и фолк традицију “ музичке индустрије у Европи и Северној Америци дале су термин „ светска музика “ . Израз је популаризован токомих као маркетиншка категорија за западњачку традиционалну музику . Она је прерасла је у поджанрове као етничке фузије ( Кланард , Рај Кудер , Енја , итд . ) и ворлдбит . Лексикологија Термин „ светска музика ” приписан је етномузикологу Роберту Е . Брауну , који га је сковао током ранихих на Универзитету Веслијан у Конектикату , где је развио од додипломских до докторских програма у овој дисциплини . Да би побољшао процес учења ( Џон Хил ) , позвао је више од десет гостујућих извођача из Африке и Азије и започео серију концерата светске музике . Термин је постао актуелан токомих као маркетиншко / класификационо средство у медијима и музичкој индустрији . Постоји неколико опречних дефиниција за светску музику . Једна је да се састоји од „ све музике на свету “ , иако тако широка дефиниција тај термин чини готово бесмисленим . Терминологија Поред тога што етно музику није могуће сасвим прецизно дефинисати , неизбежно се поставља и питање који је назив најадекватнији . У Србији се користе назив етно музика , али и интернационализам „ -{ world music }- ” , као и превод овог израза — музика света . Усаглашеног става о томе који је израз најбољи , нема . Поред тога , сам израз се у свету , па и код нас , различито дефинише . У САД и у већем делу западне Европе , под овим појмом подразумева се традиционална музика , музика настала на основу традиционалне музике , као и традиционална музика имиграната у овим земљама . У Латинској Америци , Азији , Африци , Ирској и на Балкану , „ -{ World music }- ” означава музички правац настао мешањем савремених музичких праваца попут џеза , рока , попа , техно музике са традиционалном музиком . Историјски развој Свакако да су народи и етничке заједнице и пре појаве етно музике утицали једни на друге и да је мешање култура и раније доводило до формирања музичких облика који и данас постоје . Танго и фламенко настали су интеракцијом шпанске и маварске културе . Током и века , Турска је извршила значајан утицај на уметничку музику . Моцартов Турски марш и Отмица из Сараја , и Бетовенова Девета симфонија , примери су у којима је видан овај утицај . Тридесетих година века , у Њујорку долазе у додир афрички џез и латино ритмови , који се комбинују у салсу , данас један од најпопуларнијих музичких жанрова . Грамофонске плоче , радио , појава звучног филма , а касније и телевизије , дали су свој допринос и отвориле врата за нове могућности у развоју музике . У другој половини двадесетог века , музика са различитих , удаљених географских простора проналази свој пут и полако продире у популарну музику тог времена . Томе су допринеле и могућности путовања и неминован сусрет са музиком других поднебља . Битлси , под утицајем Индије , користе мотиве индијске музике у неколико својих песама . Шездесетих година , индијски музичар Рави Шанкар , популарише индијску музику по Европи и Америци и остварује сарадњу са музичирама различитих жанрова ( Џорџ Харисон , Јехуди Мењухин ) . Овај период обележио је и реге музичар Боб Марли , који је јамајчанску музику учинио популарном и познатом широм света . Брајан Ино , Малком Макларен , Дејвид Бирн неки су од музичара чији је рад и експериментисање новим могућностима утицао на музичку сцену и утемељивао пут светској музици . Осамдесетих година прошлог века дошло је до прекретнице и коначног формирања полижанра светске музике. године , Питер Габриел покреће међународни уметнички фестивал WOMAD ( World of Music , Arts and Dance ) који за циљ има популарисање локалних културних традиција . Велики бум направио је и Пол Сајмон са албумом Грејсленд , снимљеним у сарадњи са афричким музичарима . Но , развоју светске музике допринели су и други чиниоци који су се у исто време дешавали : појава нових технологија , продор музике снимљене изван развијеног света , пораст музичке продукције , неки су од њих . Радио станице дају све више простора светској музици , а године први пут се додељује награда Греми за најбољи албум у категорији светске музике . На крају века постало је јасно да су границе , што се тиче музике срушене и да контрола музичке продукције више неће бити могућа . Види још Етномузикологија -{ World music }- асоцијација Србије Референце Литература Специјално издање магазина Етноумље — „ -{ World music }- у Србији , првихгодина ” , издавач -{ World Music }- Асоцијација Србије , Nidel , Richard World Music : The Basics . \. accessdate24 Bernard , Yvan , and Nathalie Fredette Guide des musiques du monde : une selection deCD . Rév . , Sophie Sainte-Marie . Montréal : Éditions de la Courte échelle . N.B. : Annotated discography . Manuel , Peter Popular Musics of the Non-Western World : An Introductory Survey . New York : Oxford University Press . \ . N' Dour , Youssou . " Foreword " to Nickson , Chris The NPR Curious Listener's Guide to World Music . \ . Sorce Keller , Marcello " Of Minority Musics , Preservation , and Multiculturalism : Some Considerations " . In Echo der Vielfalt : traditionelle Musik von Minderheiten / ethnischen Gruppen = Echoes of Diversity : Traditional Music of Ethnic Groups / Minorities , Schriften zur Volksmusik edited by Ursula Hemetek and Emil H. Lubej,47. Vienna , Cologne , and Weimar : Böhlau Verlag . \ . Reprinted in Sonus no.( Spring41. Wergin , Carsten World Music : A Medium for Unity and Difference ? EASA Media Anthropology Network : https://web.archive.org/web/20160806072055/http://www.media-anthropology.net/wergin_worldmusic.pdf . World Music Network—Guides to World Music : http://www.worldmusic.net/guide/ Putumayo World Music—http : / / www.putumayo.com/ An Introduction to Music Studies , Chapter Henry Stobart , ‘ World Musics ’ . ( Hardcover with CD ) . Czekanowska , Anna . Polish Folk Music : Slavonic Heritage - Polish Tradition - Contemporary Trends . Cambridge Studies in Ethnomusicology . Pegg , Carole , Helen Myers , Philip V. Bohlman , and Martin Stokes . “ Ethnomusicology . ” In The New Grove Dictionary of Music and Musicians , vol.8 , ed. S. Sadie , London : Macmillan . Спољашње везе Music Listings Top-ranking free world music podcasts List of World Music Festivals Sounds and Colours—magazine about South American music and culture World Music at SKY.FM —A free World Music radio channel World Music Central—World Music news , reviews , articles and resources Rhythm Passport world music / global beats event listings website for the UK Wilde Töne – Festival for Folk- and Weltmusic Braunschweig | Germany -{ Ethnomusicology Review ( EMR ) Academic ethnomusicology journal. }- -{ International Council for Traditional Music }- -{ International Library of African Music ( ILAM ) }- Музика света