Ljudska ishrana
Ljudska ishrana se odnosi na hranu koja se oralnim putem unosi u organizam. Neizostavni je element svakodnevnog života. Raspoloženje, zdravlje i efikasnost su, između ostalog, uslovljeni zdravom ishranom.

Nutrijenti 

Postoji pet glavnih klasa nutrijenata: ugljeni hidrati, lipidi, proteini, vitamini i minerali. Ove klase nutrijenata se mogu grupisati kao makronutrijenti (potrebni u većim količinama) ili mikronutrijenti (potrebni u manjim količinama).

Makronutrijenti su ugljeni hidrati, lipidi i proteini. Mikronutrijenti su minerali i vitamini. Makronutrijenti pružaju strukturni materijal (aminokiseline iz kojih se grade proteini, i lipide od kojih se formiraju ćelijske membrane i pojedini tipovi signalnih molekula) i energiju.

Proteini 

Proteini ili belančevine imaju prvenstveno gradivnu funkciju u organizmu, što znači da su zaduženi za rast tkiva, kao što su mišići, kosa i nokti. Ljudsko telo je znatnim delom izgrađeno od proteina. Primeri namirnica bogatih proteinima su riba, pileće i ćureće meso, mlečni proizvodi i jaja. Potreban dnevni unos proteina je oko 15% ukupne količine unete hrane. Manji unos prisutan je kod niskoproteinske, korišćene za lečenje fenilketourije i hemocistinurije, a povišen kod visokoproteinske ishrane za bodibildere.

Ugljeni hidrati 

Ugljeni hidrati ili šećeri predstavljaju gorivo organizma, tj. izvor energije potreban za normalno funkcionisanje, kao i za dodatni urošak u vidu rada, treninga i sl. Hrana bogata ugljenim-hidratima su žitarice, krompir, i salata, bilo da je ona voćna ili salata od povrća. Potreban dnevni unos ugljenih-hidrata je oko 60% ukupne hrane. Međutim, niskougljenohidratne dijete kao što je Atkinsova i paleolitska, preporučuju što manji unos ovih nutrijenata.

Lipidi 

Lipidi su prisutni, većim ili manjim delom, u svemu što se oralno unese kroz obrok. Dobra uloga lipida je u zaštita organa, termoizolacija i skladištenje energije. Esecijalne masne kiseline su omega-3 alfa-linolenska kiselina i omega-6 linolenska kiselina. Još dve grupe lipida jesu holesterol i trigliceridi. Vegetarijanstvo i veganstvo bazirani su na niskomasnom hranjenju.

Vitamini i minerali 

Vitamine i minerale je neophodno unositi redovno. Oni su važni za metabolizam, i imaju preventivnu ulogu, tj. ojačavaju imunski sistem. Mogu se naći u voću i povrću, a dostupni su i u obliku tableta.

Osnovna pravila zdrave ishrane 
Zdrav način ishrane se svodi na raznovrsnost i pravilan odabir prehrambenih sastojaka. Osim toga, zdravlje je rezultat i pravilno raspoređenih obroka. Da bi ishrana bila zdrava dnevni unos bi trebalo da sadrži 20 vrsta aminokiselina (gradivnih sastojaka proteina), od kojih je 12 esencijalno.

Pored aminokiselina, koje telo ne može da skladišti, funkcionalnom sistemu su potrebni vitamini radi odbrane imunskog sistema, kao i minerali koji jačaju isti. Ugljeni hidrati čine energetski kapacitet centralnog nervnog sistema, mišića i rada krvnih sudova. Masti daju dodatnu energiju, a potrebno je uzeti u obzir da nezasićene masti prednjače u odnosu na zasićene.

Vlakna uključuju sve hranljive sastojke koje organizam ne može svariti ili apsorbovati. Za razliku od masti, proteina ili uglenih hidrata koje telo razgrađuje, vari i apsorbuje, vlakna ostaju čitava u organizmu. Stoga, ona prolaze kroz želudac i creva i napuštaju telo vezujići za sebe toksine koji se izbacuju iz organizma.

Način pravilne ishrane 

Pravilan i opšte korektan način pravilne ishrane ne postoji. Nijedna ishrana nije potpuna, niti savršena. Važan je kvalitet hrane, ali i količina. Prekomeran unos hrane nije preporučljiv. On se naziva prejedanje, i dovodi do gojaznosti. Gojaznost spada u prvih 50 brzorastućih problema sveta.

Gojaznost 

Gojaznost je bolest 21. veka, budući da sve više ljudi na svetu pati od ove bolesti. Definiše se kao masa tela neprimerena visini i konstituciji osobe. Do gojaznosti dovodi nezdrav način prehrane, tj. odstupanje od zdrave ishrane. Taloženje suvišne masnoće, u koju se obično transformišu ugljeni hidrati, dovodi do formiranja viška masnog tkiva i gojaznosti.

Reference

Literatura 

 Nidli, N. (2008), Zakoni zdravlja i izlečenja; Izdavačka kuća "Eden", izdanje za Srbiju
 -{Gowll, R. (1996), Physiology and health benefits; Edaboo-telegraph, Ens. Great Britain}-
 -{Curley, S., and Mark (1990). The Natural Guide to Good Health, Lafayette, Louisiana, Supreme Publishing}-

Spoljašnje veze 
 -{Knowledge for Healthy Eating}-
 -{The Institute of Food Research}- 

Исхрана
Примењене науке
Наука о храни
Здравље
Науке о здрављу
Ljudska ishrana se odnosi na hranu koja se oralnim putem unosi u organizam . Neizostavni je element svakodnevnog života . Raspoloženje , zdravlje i efikasnost su , između ostalog , uslovljeni zdravom ishranom . Nutrijenti Postoji pet glavnih klasa nutrijenata : ugljeni hidrati , lipidi , proteini , vitamini i minerali . Ove klase nutrijenata se mogu grupisati kao makronutrijenti ( potrebni u većim količinama ) ili mikronutrijenti ( potrebni u manjim količinama ) . Makronutrijenti su ugljeni hidrati , lipidi i proteini . Mikronutrijenti su minerali i vitamini . Makronutrijenti pružaju strukturni materijal ( aminokiseline iz kojih se grade proteini , i lipide od kojih se formiraju ćelijske membrane i pojedini tipovi signalnih molekula ) i energiju . Proteini Proteini ili belančevine imaju prvenstveno gradivnu funkciju u organizmu , što znači da su zaduženi za rast tkiva , kao što su mišići , kosa i nokti . Ljudsko telo je znatnim delom izgrađeno od proteina . Primeri namirnica bogatih proteinima su riba , pileće i ćureće meso , mlečni proizvodi i jaja . Potreban dnevni unos proteina je oko ukupne količine unete hrane . Manji unos prisutan je kod niskoproteinske , korišćene za lečenje fenilketourije i hemocistinurije , a povišen kod visokoproteinske ishrane za bodibildere . Ugljeni hidrati Ugljeni hidrati ili šećeri predstavljaju gorivo organizma , tj. izvor energije potreban za normalno funkcionisanje , kao i za dodatni urošak u vidu rada , treninga i sl . Hrana bogata ugljenim-hidratima su žitarice , krompir , i salata , bilo da je ona voćna ili salata od povrća . Potreban dnevni unos ugljenih-hidrata je oko ukupne hrane . Međutim , niskougljenohidratne dijete kao što je Atkinsova i paleolitska , preporučuju što manji unos ovih nutrijenata . Lipidi Lipidi su prisutni , većim ili manjim delom , u svemu što se oralno unese kroz obrok . Dobra uloga lipida je u zaštita organa , termoizolacija i skladištenje energije . Esecijalne masne kiseline su omega-3 alfa-linolenska kiselina i omega-6 linolenska kiselina . Još dve grupe lipida jesu holesterol i trigliceridi . Vegetarijanstvo i veganstvo bazirani su na niskomasnom hranjenju . Vitamini i minerali Vitamine i minerale je neophodno unositi redovno . Oni su važni za metabolizam , i imaju preventivnu ulogu , tj. ojačavaju imunski sistem . Mogu se naći u voću i povrću , a dostupni su i u obliku tableta . Osnovna pravila zdrave ishrane Zdrav način ishrane se svodi na raznovrsnost i pravilan odabir prehrambenih sastojaka . Osim toga , zdravlje je rezultat i pravilno raspoređenih obroka . Da bi ishrana bila zdrava dnevni unos bi trebalo da sadrživrsta aminokiselina ( gradivnih sastojaka proteina ) , od kojih jeesencijalno . Pored aminokiselina , koje telo ne može da skladišti , funkcionalnom sistemu su potrebni vitamini radi odbrane imunskog sistema , kao i minerali koji jačaju isti . Ugljeni hidrati čine energetski kapacitet centralnog nervnog sistema , mišića i rada krvnih sudova . Masti daju dodatnu energiju , a potrebno je uzeti u obzir da nezasićene masti prednjače u odnosu na zasićene . Vlakna uključuju sve hranljive sastojke koje organizam ne može svariti ili apsorbovati . Za razliku od masti , proteina ili uglenih hidrata koje telo razgrađuje , vari i apsorbuje , vlakna ostaju čitava u organizmu . Stoga , ona prolaze kroz želudac i creva i napuštaju telo vezujići za sebe toksine koji se izbacuju iz organizma . Način pravilne ishrane Pravilan i opšte korektan način pravilne ishrane ne postoji . Nijedna ishrana nije potpuna , niti savršena . Važan je kvalitet hrane , ali i količina . Prekomeran unos hrane nije preporučljiv . On se naziva prejedanje , i dovodi do gojaznosti . Gojaznost spada u prvihbrzorastućih problema sveta . Gojaznost Gojaznost je bolest veka , budući da sve više ljudi na svetu pati od ove bolesti . Definiše se kao masa tela neprimerena visini i konstituciji osobe . Do gojaznosti dovodi nezdrav način prehrane , tj. odstupanje od zdrave ishrane . Taloženje suvišne masnoće , u koju se obično transformišu ugljeni hidrati , dovodi do formiranja viška masnog tkiva i gojaznosti . Reference Literatura Nidli , N . Zakoni zdravlja i izlečenja ; Izdavačka kuća " Eden " , izdanje za Srbiju -{ Gowll , R . Physiology and health benefits ; Edaboo-telegraph , Ens . Great Britain }- -{ Curley , S . , and Mark The Natural Guide to Good Health , Lafayette , Louisiana , Supreme Publishing }- Spoljašnje veze -{ Knowledge for Healthy Eating }- -{ The Institute of Food Research }- Исхрана Примењене науке Наука о храни Здравље Науке о здрављу