Моравска област
Моравска област је била административна јединица Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца.

Географија 
Моравска област обухвата средишњи дио сјеверне Србије. Висока је на истоку, сјевероистоку, југу и југозападу. Колко се иде средини висине опадају, и ту је ниско и равно Поморавље. Главније реке су: Морава, која тече средином области. Моравни притоци су с десне стране: Црница, Раваница и Ресава; с леве: Белица, Лугомир и Каленићка Река. У области су мање целине: Ресава, Белица, Левач и Темнић.

Привреда 
Моравска област је богата рудним благом (Сењски Рудник, Равна Река и др.).

Долином Мораве, од Сталића до Лапова, кроз област иде главна железничка пруга. Од ње се, код Параћина одваја један крак (уски колосјек) за Зајечара, а од Ћуприје други, опет уског колосјека, за Сењски Рудник и Равну Реку.

Занимање становништа је земљорадња и сточарство. У Поморављу особито успева кукуруз.

Административна подела 
Област је садржавала срезове:
 Белички (Јагодина)
 Деспотовачки
 Левачки (Рековац)
 Параћински
 Ресавски (Свилајнац)
 Темнићски (Варварин)

Главна насеља 
 Јагодина
 Параћин
 Свилајнац
 Варварин
 Рековац
 Деспотовац

Велики жупани 

 Светолик Здравковић од 1927.
 Васа Алексић до 1927.
 Добрица Матковић новембар 1925.г.

Референце

Литература 
 
 Народна енциклопедија, 1925 г.

Области Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца
Моравска област је била административна јединица Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца . Географија Моравска област обухвата средишњи дио сјеверне Србије . Висока је на истоку , сјевероистоку , југу и југозападу . Колко се иде средини висине опадају , и ту је ниско и равно Поморавље . Главније реке су : Морава , која тече средином области . Моравни притоци су с десне стране : Црница , Раваница и Ресава ; с леве : Белица , Лугомир и Каленићка Река . У области су мање целине : Ресава , Белица , Левач и Темнић . Привреда Моравска област је богата рудним благом ( Сењски Рудник , Равна Река и др . ) . Долином Мораве , од Сталића до Лапова , кроз област иде главна железничка пруга . Од ње се , код Параћина одваја један крак ( уски колосјек ) за Зајечара , а од Ћуприје други , опет уског колосјека , за Сењски Рудник и Равну Реку . Занимање становништа је земљорадња и сточарство . У Поморављу особито успева кукуруз . Административна подела Област је садржавала срезове : Белички ( Јагодина ) Деспотовачки Левачки ( Рековац ) Параћински Ресавски ( Свилајнац ) Темнићски ( Варварин ) Главна насеља Јагодина Параћин Свилајнац Варварин Рековац Деспотовац Велики жупани Светолик Здравковић од Васа Алексић до Добрица Матковић новембарг . Референце Литература Народна енциклопедија ,г . Области Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца