Косовска област
Косовска област је била административна јединица Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца. Настала је 1922. спајањем ранијих округа Топличког, Косовског и Призренског, с тим што је Гњилански срез Косовског округа размењен са Лебанским срезом Врањског (и тако постао део Врањске области). Расформирана је 1929. увођењем бановина: Прокупље, Куршумлија и Подујево (тј. окрузи Добрички, Косанички и Лабски) су припали Моравској бановини а остатак Вардарској.

Географија 
Косовска област обухватала је поречја Топлице, Ситнице и Белог дрима. Од мањих цјелина сјеверне Србије овој области припадају Добрич, Топлица, Пуста Река и Косаница. Планине су Копаоник и Јастребац, са њиховим огранцима, затим Петрова Гора и Пасјача. Области припадају и горњи токови Пусте Реке и Јабланице.

Становништво 
Главно становништво према попису од 1921 чине Срби (203.917), поред њих знатно су заступани Арнаути и арнауташи (125.345), а прилично и Турци са неважном примесом других народности (22.308), уз незнатно суделовање Куцовлаха (350) и других Словена (54), Њемаца (9) и Мађара (7).

По вјероисповести највише је православних (188.912), затим муслимана (157.383), најмање католика (5.252), поред незнатног броја мојсијевца (344), евангелика (69) и других вјероисповијести (40).

Административна подела 
Област је садржавала срезове:
 Горски (Враниште)
 Грачанички (Приштина)
 Добрички (Прокупље)
 Јабланички (Лебане)
 Косанички (Куршумлија)
 Лабски (Подујево)
 Неродимски (Урошевац)
 Подгорички (Суха Река)
 Подримски (Ораховац)
 Прокупачки (Прокупље)
 Шарпланински (Призрен)

Велики жупани 
 Божидар Божовић
 Ђорђе Матић

Референце

Види још 
 Косово и Метохија

Литература 
 
 Народна енциклопедија, 1925 г.

Области Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца
Историја Срба у савременом добу
Историја Србије у савременом добу
Историја Косова и Метохије у савременом добу
Косовска област је била административна јединица Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца . Настала је спајањем ранијих округа Топличког , Косовског и Призренског , с тим што је Гњилански срез Косовског округа размењен са Лебанским срезом Врањског ( и тако постао део Врањске области ) . Расформирана је увођењем бановина : Прокупље , Куршумлија и Подујево ( тј. окрузи Добрички , Косанички и Лабски ) су припали Моравској бановини а остатак Вардарској . Географија Косовска област обухватала је поречја Топлице , Ситнице и Белог дрима . Од мањих цјелина сјеверне Србије овој области припадају Добрич , Топлица , Пуста Река и Косаница . Планине су Копаоник и Јастребац , са њиховим огранцима , затим Петрова Гора и Пасјача . Области припадају и горњи токови Пусте Реке и Јабланице . Становништво Главно становништво према попису одчине Срби917 ) , поред њих знатно су заступани Арнаути и арнауташи345 ) , а прилично и Турци са неважном примесом других народности308 ) , уз незнатно суделовање Куцовлахаи других Словена Њемацаи Мађара По вјероисповести највише је православних912 ) , затим муслимана383 ) , најмање католика252 ) , поред незнатног броја мојсијевца евангеликаи других вјероисповијести Административна подела Област је садржавала срезове : Горски ( Враниште ) Грачанички ( Приштина ) Добрички ( Прокупље ) Јабланички ( Лебане ) Косанички ( Куршумлија ) Лабски ( Подујево ) Неродимски ( Урошевац ) Подгорички ( Суха Река ) Подримски ( Ораховац ) Прокупачки ( Прокупље ) Шарпланински ( Призрен ) Велики жупани Божидар Божовић Ђорђе Матић Референце Види још Косово и Метохија Литература Народна енциклопедија ,г . Области Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца Историја Срба у савременом добу Историја Србије у савременом добу Историја Косова и Метохије у савременом добу