Prstenasti brojač
Prstenasti brojač je vrsta brojača sastavljenog od kružnog tipa pomeračkog registra. Izlaz poslednjeg pomeračkog registra se dovodi na ulaz prvog registra. Hamingovo rastojanje од Johnson brojača je 1, а Hamingovo rastojanje od Overbeck brojača je 2.

Postoje dva tipa prstenastog brojača:
 Pravi prstenasti brojač ili Overbeck brojač povezuje izlaz poslednjeg šiftovanog registra sa izlazom prvog šiftovanog registra i bit jedan (ili nula) cirkuliše oko prstena. Na primer, četvoro registni "one-hot" brojač, sa inicijalnom vrednošću registra 1000 ima sledeću šemu ponavljanja: 1000, 0100, 0010, 0001, 1000... Imajte na umu da u jedanom od registara mora biti unapred učitana jedinica (ili nula), da bi radio ispravno.
 Upleteni prstenasti brojač koji se zove i Johnson counter ili Möbius counter (ili Moebius) povezuje komplement izlaza poslednjeg šiftovanog registra sa prvim šiftovanim registrom na ulazu i cirkuluše oko prstena sa nizom jedinica za kojima slede nule : 0000, 1000, 1100, 1110, 1111, 0111, 0011, 0001, 0000...

Četvoro bitna sekvenca prstenastog brojača

Džonson  brojač (4-bitni)

Aplikacije 

Prstenasti brojač se koristi u hardverskom ligičnom projektovanju (npr. ASIC i FPGA) za pravljenje konačnog automata. Binarnom sabiraču je potreban sabirač strujnog kola, koji je dosta komplikovaniji od prstenastog brojača. Dodatno, najgora vrsta kašnjenja na kružnom sabiraču, biće proporcionalna broju bitova u kodu. Kašnjenje prstenastog brojača biće konstantno bez obzira na broj bitova u kodu. Kompleksna kombinaciona logika sabirača može da stvori greške u vremenu proračunavanja koje mogu uzrokovati nepravilne hardvreske perfomanse. Na kraju, prstenasti brojač sa Hamming sa distancom od 2 (ili više) omogućava da detektuje ; koji meže nastati u "opasnim" okruženjima.

Mana prstenastih brojača je da mogu smanjiti gustinu koda. Binarni kod kože reprezentovati 2^N stanja, gde je N broj bitova u kodu, a ; brojač mođe reprezentovati N stanja i Džonson brojač može reprezentovati 2N stanja. Ovo može biti važno razmatranje u hardverskoj implementaciji gde su registri skuplji od kombinacione logike (npr. FPGA).

Vidi još 
Brojač

Reference

Literatura 
 
 
 

Дигитална кола
Аутомати
Prstenasti brojač je vrsta brojača sastavljenog od kružnog tipa pomeračkog registra . Izlaz poslednjeg pomeračkog registra se dovodi na ulaz prvog registra . Hamingovo rastojanje од Johnson brojača je а Hamingovo rastojanje od Overbeck brojača je Postoje dva tipa prstenastog brojača : Pravi prstenasti brojač ili Overbeck brojač povezuje izlaz poslednjeg šiftovanog registra sa izlazom prvog šiftovanog registra i bit jedan ( ili nula ) cirkuliše oko prstena . Na primer , četvoro registni " one-hot " brojač , sa inicijalnom vrednošću registraima sledeću šemu ponavljanja : .. Imajte na umu da u jedanom od registara mora biti unapred učitana jedinica ( ili nula ) , da bi radio ispravno . Upleteni prstenasti brojač koji se zove i Johnson counter ili Möbius counter ( ili Moebius ) povezuje komplement izlaza poslednjeg šiftovanog registra sa prvim šiftovanim registrom na ulazu i cirkuluše oko prstena sa nizom jedinica za kojima slede nule \ : .. Četvoro bitna sekvenca prstenastog brojača Džonson brojačbitni ) Aplikacije Prstenasti brojač se koristi u hardverskom ligičnom projektovanju ( npr . ASIC i FPGA ) za pravljenje konačnog automata . Binarnom sabiraču je potreban sabirač strujnog kola , koji je dosta komplikovaniji od prstenastog brojača . Dodatno , najgora vrsta kašnjenja na kružnom sabiraču , biće proporcionalna broju bitova u kodu . Kašnjenje prstenastog brojača biće konstantno bez obzira na broj bitova u kodu . Kompleksna kombinaciona logika sabirača može da stvori greške u vremenu proračunavanja koje mogu uzrokovati nepravilne hardvreske perfomanse . Na kraju , prstenasti brojač sa Hamming sa distancom od( ili više ) omogućava da detektuje ; koji meže nastati u " opasnim " okruženjima . Mana prstenastih brojača je da mogu smanjiti gustinu koda . Binarni kod kože reprezentovatiN stanja , gde je N broj bitova u kodu , a ; brojač mođe reprezentovati N stanja i Džonson brojač može reprezentovati stanja . Ovo može biti važno razmatranje u hardverskoj implementaciji gde su registri skuplji od kombinacione logike ( npr. FPGA ) . Vidi još Brojač Reference Literatura Дигитална кола Аутомати