Квилска језера
Квилска језера () представљају замочварено и ујезерено ендореично подручје у централном делу канадске провинције Саскачеван између насеља Вадина на североистоку и Вајнјард на југу. Чине их три засебне и међусобно повезане језерске површине: Велики Квил (-{Big Quill Lake}-), Средњи или Блатни Квил (-{Mud Lake, Middle Quill Lake}-) и Мали Квил (-{Little Quill Lake}-). 

Површина језера налази се на надморској висини од 152 м. Хране се углавном преко неколико мањих водотока и путем падавина, док воду губе искључиво евапорацијом. Од интензитета евапорације зависи и салинитет воде и то су највећа слана језера у целој Канади. Језера су име добила по перју које су енглески трговци скупљали на обалама језера и отпремали за Енглеску где су служила за прављење писаљки ( - перо).

Укупна површина сва три језера је 635 км². Велики Квил јима дужину око 27 км и ширину до 18 км, и најдубље је иако му је максимална дубина свега 1,5 метар. Острва која се налазе на Блатном Квилу су важни резервати за угрожене птичије врсте (амерички бели пеликан и ћубасти корморан).

У складу са одредбама Рамсарске конвенције Квилска језера су 27. маја 1987. проглађена мочварним подручјем од светског значаја. 

Број птичијих врста и јединки које обитавају на језеру превасходно зависи од годишњих доба, и варира у зависности од методологије истраживања. Тако је према истраживањима из 1988. на подручју Великог језера регистровано око 155.000 јединки на обалама, а рачунајући цело подручје ту обитава око 197.155 различитих птичјих јединки. Подручје је од изузетне важности за угрожену врсту, -{Charadrius melodus}- а најбројније су гуске (око 85.000 јединки), патке (100.000 јединки) те ждралови (око 12.000 јединки).

Референце

Спољашње везе 
 Мапа јетера и околине у верзији -{ACME Mapper 2.0}-
 Енциклопедија Саскачевана – Квилска језера

Језера Саскачевана
Рамсарска подручја у Канади
Квилска језера ( ) представљају замочварено и ујезерено ендореично подручје у централном делу канадске провинције Саскачеван између насеља Вадина на североистоку и Вајнјард на југу . Чине их три засебне и међусобно повезане језерске површине : Велики Квил ( -{ Big Quill Lake }- ) , Средњи или Блатни Квил ( -{ Mud Lake , Middle Quill Lake }- ) и Мали Квил ( -{ Little Quill Lake }- ) . Површина језера налази се на надморској висини одм . Хране се углавном преко неколико мањих водотока и путем падавина , док воду губе искључиво евапорацијом . Од интензитета евапорације зависи и салинитет воде и то су највећа слана језера у целој Канади . Језера су име добила по перју које су енглески трговци скупљали на обалама језера и отпремали за Енглеску где су служила за прављење писаљки ( - перо ) . Укупна површина сва три језера јекм². Велики Квил јима дужину ококм и ширину докм , и најдубље је иако му је максимална дубина свега5 метар . Острва која се налазе на Блатном Квилу су важни резервати за угрожене птичије врсте ( амерички бели пеликан и ћубасти корморан ) . У складу са одредбама Рамсарске конвенције Квилска језера су маја проглађена мочварним подручјем од светског значаја . Број птичијих врста и јединки које обитавају на језеру превасходно зависи од годишњих доба , и варира у зависности од методологије истраживања . Тако је према истраживањима из на подручју Великог језера регистровано око000 јединки на обалама , а рачунајући цело подручје ту обитава око155 различитих птичјих јединки . Подручје је од изузетне важности за угрожену врсту , -{ Charadrius melodus }- а најбројније су гуске ( око000 јединки ) , патке000 јединки ) те ждралови ( око000 јединки ) . Референце Спољашње везе Мапа јетера и околине у верзији -{ ACME Mapper0 }- Енциклопедија Саскачевана – Квилска језера Језера Саскачевана Рамсарска подручја у Канади