Студенички типик
Студенички типик је српски средњовековни документ из XIII века.

Написао га је Свети Сава у Студеничкој испосници 1208. године, и у себи садржи и житије Савиног оца — Стефана Немање, касније монаха Симеона. Представља први устав Српске православне цркве. Писан је за манастир Студеницу. Уређује организацију живота у монашкој заједници Студенице, уређење и организацију манастирске управе, молитве, исхране, поста Писан је , од напуштања престола па све до престављења.

Историја 

Студенички типик је писан по угледу на Карејски типик, а касније био узор за Жички типик и све друге манастире широм српских земаља. Пишући Студенички типик, назван и Образник Светог Саве, Свети Сава нема за циљ да пропише само спољашњу законик о устројству живота у манастиру, већ преноси живо монашко предање и искуство Свете горе и других духовних центара Истока, нарочито оних у Цариграду, Палестини (Лавра Св. Саве Освећеног) и на Синају.

Студеничким типиком оснива се у Студеници и прва болница код Срба, по византијским манастирским узорима. У типику се говори о детаљима организације болнице у коме се налазе подаци о распореду лежаја за болеснике, раду особља, кућном реду, начину справљања лекова, поступању код масовног обољевања и друго. Студеничка болница је имала четири просторије и 12 кревета, а болесни су након излечења (залечења) отпуштани са отпусном листом. Поред упутстава за рад болнице, Свети Сава је прописао и забрану надрилекарства.

Студеница се овим уставом одређује као слободан од црквених и световних власти, с тим што је поверена ономе који влада српском земљом „њега да има за осветитеља ономе који би хтео да прекрши било које манастирско право”.

Литература

Спољашње везе 
 Свети Сава: Сабрани списи, Студенички типик

Српска књижевност у средњем веку
Историја Срба у средњем веку
Манастир Студеница
Српске рукописне књиге
Култура у Краљеву
Студенички типик је српски средњовековни документ из XIII века . Написао га је Свети Сава у Студеничкој испосници године , и у себи садржи и житије Савиног оца — Стефана Немање , касније монаха Симеона . Представља први устав Српске православне цркве . Писан је за манастир Студеницу . Уређује организацију живота у монашкој заједници Студенице , уређење и организацију манастирске управе , молитве , исхране , поста Писан је , од напуштања престола па све до престављења . Историја Студенички типик је писан по угледу на Карејски типик , а касније био узор за Жички типик и све друге манастире широм српских земаља . Пишући Студенички типик , назван и Образник Светог Саве , Свети Сава нема за циљ да пропише само спољашњу законик о устројству живота у манастиру , већ преноси живо монашко предање и искуство Свете горе и других духовних центара Истока , нарочито оних у Цариграду , Палестини ( Лавра Св . Саве Освећеног ) и на Синају . Студеничким типиком оснива се у Студеници и прва болница код Срба , по византијским манастирским узорима . У типику се говори о детаљима организације болнице у коме се налазе подаци о распореду лежаја за болеснике , раду особља , кућном реду , начину справљања лекова , поступању код масовног обољевања и друго . Студеничка болница је имала четири просторије икревета , а болесни су након излечења ( залечења ) отпуштани са отпусном листом . Поред упутстава за рад болнице , Свети Сава је прописао и забрану надрилекарства . Студеница се овим уставом одређује као слободан од црквених и световних власти , с тим што је поверена ономе који влада српском земљом „ њега да има за осветитеља ономе који би хтео да прекрши било које манастирско право ” . Литература Спољашње везе Свети Сава : Сабрани списи , Студенички типик Српска књижевност у средњем веку Историја Срба у средњем веку Манастир Студеница Српске рукописне књиге Култура у Краљеву