Слано Копово
Слано Копово је природно заштићено подручје у Војводини. Налази се у близини Новог Бечеја, тачније североисточно од Новог Бечеја и реке Тисе. То је једна од последњих очуваних сланих мочвара у Србији. Слано Копово је јединствено Панонско станиште које се одликује сланим блатњавим барама и повремено постаје језеро које током летње сезоне се пресушује. Слано Копово је непроцењив центар сланих-мочварних станишта којима прети потпуно нестајање..

Слано Копово се на листи Рамсар подручја за очување и одрживо коришћење тресишта налази од 2000. године.

У прошлости, река Тиса је често мењала своје корито и Слано Копово је једно од њених древни меандри. Слано Копово се појављује у 17. и 18. веку након што су мочваре исушене и изграђени насипи. Повећање испаравања и повлачење воде из најнижих приземних области довело је до акумулације слојева соли понекад и по неколико центиметара. Повећано загревања ваздуха изнад језера и температурна разлика са околних поља доводи до оптичких и метеоролошке појава, као што су фатаморгане и неуобичајних појава ветра.

Географија 

Слано Копово се налази на просечној надморској висини од 80 м. Најнижа тачка је на 75 а највиша на 86 метара надморске висине.. резерват сачињавају два базена, Слано Копово и Постина Копово, између ове две водене површине су земљишта која се користе у пољопривредне сврхе .

Значај Сланог Коповог је вишеструк. То је један од значајнијих и јединствених станишта птица у Србији. Од посебног значаја је да се у Копову гнезде птице које су типичне за Понто-Каспијска подручја и морске обале, а не подручја Панонске низије. Копово је такође јединствена тачка за миграторне врсте птица.

Биљне и животињске врсте 

У погледу флоре, Слано Копово одликује халофитна вегетација, која је прилагођена сланом земљишту.. Ту се такође може наћи ретка биљка сланих земљишта, „Thero-Salicornietea“ . 

У Сланом Копову је сачувана јединствена слатинска заједница. Већина вегетације која се може овде наћи расте на слтинској површини и то само на горњем слоју. Ова врста хабитата је готово нестала из области Панонске регије. Најважније врсте слатинске вегетације су цаклењача, јурчица и панонска јурчица, које су раритети заштићени законом.

У непосредној близини Тисе, врсте које прате ток ове реке и њен шумски појас, посећују ову широку, отворену водену површину. Слано Копово је повољан амбијент за ждралове, дивље патке, дивље гуске и шљукарице као и птице сабљарке и морске жаларе. Укупно је на подручју Сланог Копова забележено 203 врста птица, што је 63% од свих познатих врста у Војводини.

Главне врсте сисара су европска текуница, пољски миш и степски твор..

Презервација 
Због своје важности и крхкости, Слано Копово је уписано на Рамсарску листу за очување и одрживо коришћење мочварних површина. Слано Копово је признат као званични сектор и као значајно подручје за очување птица (ИБА). Ово заштићено подручје обухвата површину од 2660ha .

Види још 
 Рамсарска конвенција

Референце

Спољашње везе 
 Нове дестинације у Србији и Црној Гори  
 Фотографије   
 ТУГА КОД СТАРОГ БЕЧЕЈА: У пожару изгорело на хиљаде животиња, корњаче угљенисане зато што нису могле да побегну („Вечерње новости”, 4. октобар 2020)
 Бања под ведрим небом, Копово, о којој банатски салашари причају бајке („Политика”, 9. април 1937)

Банат
Слано Копово је природно заштићено подручје у Војводини . Налази се у близини Новог Бечеја , тачније североисточно од Новог Бечеја и реке Тисе . То је једна од последњих очуваних сланих мочвара у Србији . Слано Копово је јединствено Панонско станиште које се одликује сланим блатњавим барама и повремено постаје језеро које током летње сезоне се пресушује . Слано Копово је непроцењив центар сланих-мочварних станишта којима прети потпуно нестајање .. Слано Копово се на листи Рамсар подручја за очување и одрживо коришћење тресишта налази од године . У прошлости , река Тиса је често мењала своје корито и Слано Копово је једно од њених древни меандри . Слано Копово се појављује у и веку након што су мочваре исушене и изграђени насипи . Повећање испаравања и повлачење воде из најнижих приземних области довело је до акумулације слојева соли понекад и по неколико центиметара . Повећано загревања ваздуха изнад језера и температурна разлика са околних поља доводи до оптичких и метеоролошке појава , као што су фатаморгане и неуобичајних појава ветра . Географија Слано Копово се налази на просечној надморској висини одм . Најнижа тачка је наа највиша наметара надморске висине .. резерват сачињавају два базена , Слано Копово и Постина Копово , између ове две водене површине су земљишта која се користе у пољопривредне сврхе \ . Значај Сланог Коповог је вишеструк . То је један од значајнијих и јединствених станишта птица у Србији . Од посебног значаја је да се у Копову гнезде птице које су типичне за Понто-Каспијска подручја и морске обале , а не подручја Панонске низије . Копово је такође јединствена тачка за миграторне врсте птица . Биљне и животињске врсте У погледу флоре , Слано Копово одликује халофитна вегетација , која је прилагођена сланом земљишту .. Ту се такође може наћи ретка биљка сланих земљишта , „ Thero-Salicornietea “ \ . У Сланом Копову је сачувана јединствена слатинска заједница . Већина вегетације која се може овде наћи расте на слтинској површини и то само на горњем слоју . Ова врста хабитата је готово нестала из области Панонске регије . Најважније врсте слатинске вегетације су цаклењача , јурчица и панонска јурчица , које су раритети заштићени законом . У непосредној близини Тисе , врсте које прате ток ове реке и њен шумски појас , посећују ову широку , отворену водену површину . Слано Копово је повољан амбијент за ждралове , дивље патке , дивље гуске и шљукарице као и птице сабљарке и морске жаларе . Укупно је на подручју Сланог Копова забележеноврста птица , што је од свих познатих врста у Војводини . Главне врсте сисара су европска текуница , пољски миш и степски твор .. Презервација Због своје важности и крхкости , Слано Копово је уписано на Рамсарску листу за очување и одрживо коришћење мочварних површина . Слано Копово је признат као званични сектор и као значајно подручје за очување птица ( ИБА ) . Ово заштићено подручје обухвата површину одa \ . Види још Рамсарска конвенција Референце Спољашње везе Нове дестинације у Србији и Црној Гори Фотографије ТУГА КОД СТАРОГ БЕЧЕЈА : У пожару изгорело на хиљаде животиња , корњаче угљенисане зато што нису могле да побегну ( „ Вечерње новости ” , 4. октобар 2020 ) Бања под ведрим небом , Копово , о којој банатски салашари причају бајке ( „ Политика ” , април Банат