Брестовачка бања
Брестовачка бања је бања у источној Србији. Налази се близу села Брестовац код Бора. Бања се налази на надморској висини од 385 метара. Kлима је умерено-континентална. Некадашња вулканска активност и сложен геолошки сасатав терена условили су појаву термоминералних извора.

Температура воде је 32-40 °C. У води има калијума, калцијума, натријума, магнезијума, хлора, јода, сулфата, карбоната и др. Природне олигоминералне лековите воде Брестовачке бање успешно се користе на више начина: пијењем, испирањем, орошавањем, аеросолом, купањем, а у физикалној терапији служе и као помоћна лековита средства медикаментима.

У бањи се налази конак Kнеза Милоша, из 1837. године, турски хамам и рестаурирано старо купатило.

Традиционално се у августу месецу сваке године (од 2007. године) одржава туристичка манифестација Дани Брестовачке бање.

Историја 
Брестовачка бања спада у најстарије бање у Србији, собзиром да су за њу знали још Византинци и стари Римљани. Користили су је и Турци као илиџу – бању.

Својевремено хемијску анализу узорака воде Брестовачке бање обрадио је у Беч доктор Хрушауер. О лековитим својствима воде ове бање надалеко се прочуло. Сигмунд Аугуст Волфган Хердер је воду у Брестовачкој бањи упоређивао са далеко познатим бањама Швајцарске и Тирола.

Године 1834. направљен је запис у стени о боравку кнегиње Љубице Обреновић назван још и „Љубичин камен“. Она је често посећивала бању са својим синовима. Бању су још посећивали: Јеврем Обреновић, брат кнеза Милоша и Милутин Петровић, брат хајдук Вељка Петровића.

Између 1835. и 1837. године гради се конак кога подиже књаз Милош. Била је то скромна зграда правоугаоног облика, кров покривен „ћерамидом“, са гредама од храстовине на угловима. У основи, изузетно једноставна грађевина. Кнез Милош је долазио повремено у конак ради лечења реуме. Једино на чему је инсистирао, били су мир и тишина. Волео је дуге шетње до околних изора.

Конак кнеза Милоша је рестауриран 1970. године када постаје музеј под називом „Брестовачка Бања у доба кнеза Милоша“.

Године 1856. кнез Александар Карађорђевић подиже „Кнежев дворац“ у близини Милошевог конака и турског купатила. Дворац је грађен у раскошнијем стилу од конака кнеза Милоша. Била је то двоспратна зграда зидана по узору на градску архитектуру. Имала је салу са балконом и четири собе на горњем спрату. Кнез је у бању долазио искључиво лети, када би време проводио у купању, одмору и лову на дивљач којом је бања тада била богата. Начин живота у дворцу је био уређен по угледу на европске дворове тог времена.

Поред грађевина које су подигли српски владари, било је и грађевина намењених бесплатном боравку и лечењу сиромашних болесника. Први бањски лекар био је Стеван Мачај. Треба рећи да се 1905. године у бањи лечио и краљ Петар I Карађорђевић, који је саградио купатило које се и данас користи.

Према Хердеру, пет извора који истичу из пукотина у стенама дају у једној минути 9,5 кубних метара воде. Извори су сваки за себе богати сумпором и магнезијумом, солима угљеничне киселине итд. По свом богатом хемијском садржају, професор Панчић ставља изворе у Брестовачкој Бањи испред свих српских и одмах иза карлсбадских извора.

Види још 
 Уже подручје Брестовачке Бање

Галерија

Референце

Спољашње везе 

 Стеван М. Станковић Писана реч о бањама Србије - ГЛОБУС 37-38 – часопис за методолошка и дидактичка питања географије.
 Брестовачка бања има данас изглед сасвим модерне бање („Политика”, 7. јул 1940)
 https://www.deutsche-biographie.de/sfz29940.html ()

Бање у Србији
Географија Бора
Брестовачка бања је бања у источној Србији . Налази се близу села Брестовац код Бора . Бања се налази на надморској висини одметара . Kлима је умерено-континентална . Некадашња вулканска активност и сложен геолошки сасатав терена условили су појаву термоминералних извора . Температура воде је°C . У води има калијума , калцијума , натријума , магнезијума , хлора , јода , сулфата , карбоната и др . Природне олигоминералне лековите воде Брестовачке бање успешно се користе на више начина : пијењем , испирањем , орошавањем , аеросолом , купањем , а у физикалној терапији служе и као помоћна лековита средства медикаментима . У бањи се налази конак Kнеза Милоша , из године , турски хамам и рестаурирано старо купатило . Традиционално се у августу месецу сваке године ( од године ) одржава туристичка манифестација Дани Брестовачке бање . Историја Брестовачка бања спада у најстарије бање у Србији , собзиром да су за њу знали још Византинци и стари Римљани . Користили су је и Турци као илиџу – бању . Својевремено хемијску анализу узорака воде Брестовачке бање обрадио је у Беч доктор Хрушауер . О лековитим својствима воде ове бање надалеко се прочуло . Сигмунд Аугуст Волфган Хердер је воду у Брестовачкој бањи упоређивао са далеко познатим бањама Швајцарске и Тирола . Године направљен је запис у стени о боравку кнегиње Љубице Обреновић назван још и „ Љубичин камен “ . Она је често посећивала бању са својим синовима . Бању су још посећивали : Јеврем Обреновић , брат кнеза Милоша и Милутин Петровић , брат хајдук Вељка Петровића . Између и године гради се конак кога подиже књаз Милош . Била је то скромна зграда правоугаоног облика , кров покривен „ ћерамидом “ , са гредама од храстовине на угловима . У основи , изузетно једноставна грађевина . Кнез Милош је долазио повремено у конак ради лечења реуме . Једино на чему је инсистирао , били су мир и тишина . Волео је дуге шетње до околних изора . Конак кнеза Милоша је рестауриран године када постаје музеј под називом „ Брестовачка Бања у доба кнеза Милоша “ . Године кнез Александар Карађорђевић подиже „ Кнежев дворац “ у близини Милошевог конака и турског купатила . Дворац је грађен у раскошнијем стилу од конака кнеза Милоша . Била је то двоспратна зграда зидана по узору на градску архитектуру . Имала је салу са балконом и четири собе на горњем спрату . Кнез је у бању долазио искључиво лети , када би време проводио у купању , одмору и лову на дивљач којом је бања тада била богата . Начин живота у дворцу је био уређен по угледу на европске дворове тог времена . Поред грађевина које су подигли српски владари , било је и грађевина намењених бесплатном боравку и лечењу сиромашних болесника . Први бањски лекар био је Стеван Мачај . Треба рећи да се године у бањи лечио и краљ Петар I Карађорђевић , који је саградио купатило које се и данас користи . Према Хердеру , пет извора који истичу из пукотина у стенама дају у једној минути5 кубних метара воде . Извори су сваки за себе богати сумпором и магнезијумом , солима угљеничне киселине итд . По свом богатом хемијском садржају , професор Панчић ставља изворе у Брестовачкој Бањи испред свих српских и одмах иза карлсбадских извора . Види још Уже подручје Брестовачке Бање Галерија Референце Спољашње везе Стеван М . Станковић Писана реч о бањама Србије - ГЛОБУС– часопис за методолошка и дидактичка питања географије . Брестовачка бања има данас изглед сасвим модерне бање ( „ Политика ” , јул https://www.deutsche-biographie.de/sfz29940.html ( ) Бање у Србији Географија Бора