Живојин Рафајловић
Живојин Рафајловић (1871 — 1953) био је српски официр, политичар, истакнути привредник и национални радник. Оснивач је тајног четничког комитета у Врању 1903. године.

Биографија

Родио се у Мионици 1871. у познатој и имућној породици. Након завршене војне академије служио је као поручник у Врањском гарнизону. Илинденски устанак 1903. га је затекао у Врању где се сусреће са избеглим комитама ВМРОа. Као гранични официр био је упознат са тешким стањем Срба у Старој Србији и Македонији па још пре почетка устанка покреће формирање чета одметника који су преко границе ликвидирали муслиманске насилнике. Крајем августа заједно са Симом Златановићем, апотекаром Велимиром Карићем, и Томом Ђурђевићем судијом оснива четнички одбор у Врању са задатком да формира чете које ће бранити Србе у Старој Србији. Пошто је одбор са истим циљевима основан у Београду септембра исте године Рафајловић се повезује са њим и његов одбор постаје другостепени, извршни одбор српске четничке организације. Убрзо је преко границе пребачено неколико чета, међу осталим и чета Анђелка Алексића. Након погибије ове чете на Шупљем Камену јуна 1904. јавност се обрушила на њега и шефове београдског одбора Луку Ћеловића, Јована Атанацковића и Милорада Гођевца. Након ове афере Рафајловић је пензионисан у чину капетана и убрзо и повучен из Врања. На изборима 1906. изабран је за народног посланика као носилац Националне странке у врањском округу. Све до 1929. биран је за народног посланика управо у том округу. Године 1920. био је министар народног здравља у кабинету Миленка Веснића а 1922. министар шума и рудника у коалиционој Пашићевој влади. У периоду 1940—1941. био је бан Вардарске бановине. Умро је у Београду 1953.

Извори 

Рођени 1871.
Умрли 1953.
Мионичани
Официри Војске Краљевине Србије
Четници (Борба за Македонију)
Политичари Краљевине Југославије
Банови Вардарске бановине
Историја Македоније у новом веку
Министри Краљевине Југославије
Живојин Рафајловић—био је српски официр , политичар , истакнути привредник и национални радник . Оснивач је тајног четничког комитета у Врању године . Биографија Родио се у Мионици у познатој и имућној породици . Након завршене војне академије служио је као поручник у Врањском гарнизону . Илинденски устанак га је затекао у Врању где се сусреће са избеглим комитама ВМРОа . Као гранични официр био је упознат са тешким стањем Срба у Старој Србији и Македонији па још пре почетка устанка покреће формирање чета одметника који су преко границе ликвидирали муслиманске насилнике . Крајем августа заједно са Симом Златановићем , апотекаром Велимиром Карићем , и Томом Ђурђевићем судијом оснива четнички одбор у Врању са задатком да формира чете које ће бранити Србе у Старој Србији . Пошто је одбор са истим циљевима основан у Београду септембра исте године Рафајловић се повезује са њим и његов одбор постаје другостепени , извршни одбор српске четничке организације . Убрзо је преко границе пребачено неколико чета , међу осталим и чета Анђелка Алексића . Након погибије ове чете на Шупљем Камену јуна јавност се обрушила на њега и шефове београдског одбора Луку Ћеловића , Јована Атанацковића и Милорада Гођевца . Након ове афере Рафајловић је пензионисан у чину капетана и убрзо и повучен из Врања . На изборима изабран је за народног посланика као носилац Националне странке у врањском округу . Све до биран је за народног посланика управо у том округу . Године био је министар народног здравља у кабинету Миленка Веснића а министар шума и рудника у коалиционој Пашићевој влади . У периоду1941. био је бан Вардарске бановине . Умро је у Београду Извори Рођени Умрли Мионичани Официри Војске Краљевине Србије Четници ( Борба за Македонију ) Политичари Краљевине Југославије Банови Вардарске бановине Историја Македоније у новом веку Министри Краљевине Југославије