Џини коефицијент
Џини коефицијент () представља најчешће коришћену меру дисперзије, а користи се као мера неједнакости прихода, неједнакост дистрибуције или расподеле богатства. Генерално, показује се концентрација тржишта, а коефицијент је произашао из Лоренцове криве дистрибуције. Вредности му се крећу између 0 и 1, где низак Џини коефицијент представља једнаку расподелу прихода или богатства, а висок Џини коефицијент представља неједнаку расподелу. Италијански статистичар и социолог Корадо Џини је измислио и први објавио Џини коефицијент 1912. године у свом раду Варијабилност и променљивост ().

У случају апсолутне једнакости Џини коефицијент има вредност 0 и тада сви имају тачно исти приход. Док у случају апсолутне неједнакости, Џини коефицијент има вредност 1, односно једна особа има све приходе, а остали немају приходе. Теоретски је могуће да вредност Џини коефицијента буде и већа од 1, уколико су приходи неке особе имају негативан приход осталих.

Постоје проблеми при објашњењу Џини коефицијента. Демографска структура треба да се узме у обзир. Државе са старијом структуром, или где постоји високи наталитет, доживљавају скок Џини коефицијента.

Џинијев коефицијент у пракси 

Џинијев коефицијент рангира учешће учесника од најмањег до највећег, а затим се врши њихова кумулација. Тако се добија крива (права линија под углом од 45 степени) којом се врши компарација са кривом једнаких тржишних учешћа. Крива концетрације је основа за израчунавање овог коефицијента. Идеална конкуренција јесте она која је представљена линијом под углом од 45 степени. Она подразумева да сви учесници на тржишту имају исту снагу. Уколико се она и реална крива са стварним стањем на тржишту поклапају тада су сви тржишни актери равноправни. Такво стање у пракси не постоји За такво стање, Џинијев коефицијент једнак је нули. Ако се добијена крива поклапа са доњом хоризонталном и левом вертикалном, тада је Џини коефицијент једнак јединици. То је стање апсолутног монопола.

Статистички подаци 

Посматрано на нивоу света, Џини коефицијент се креће у интервалу до око 25% (скандинавске и неке средњoевропске државе) и до око 60% (углавном афричке државе и Латинска Америка). За државе Организације за економску сарадњу и развој, Џини коефицијент се креће у распону од 0,24 до 0,49, при чему је за Словенију најнижи, а за Чиле највиши. Државе у Африци имају највише Џини коефицијенте, при чему Јужноафричка република има највиши са 0,7.

Према вредностима Џини коефицијената Србија се налази на нивоу просека држава региона.

Извори 
 Прерасподела доходка, Економски факултет Београд USJF - Preraspodela dohotka.ppt‎

Литература

Спољашње везе 
 О Гинијеву коефицијенту концентрације, Бојан Ковачић, Рената Опачић и Лука Марохнић, Техничко велеучилиште у Загребу.
 КОЕФИЦИЈЕНТ – КОМПАРАТИВНА АНАЛИЗА, Драгован Милићевић, Макроекономија, 12. 17. 2012.

Економија
Џини коефицијент ( ) представља најчешће коришћену меру дисперзије , а користи се као мера неједнакости прихода , неједнакост дистрибуције или расподеле богатства . Генерално , показује се концентрација тржишта , а коефицијент је произашао из Лоренцове криве дистрибуције . Вредности му се крећу измеђуи где низак Џини коефицијент представља једнаку расподелу прихода или богатства , а висок Џини коефицијент представља неједнаку расподелу . Италијански статистичар и социолог Корадо Џини је измислио и први објавио Џини коефицијент године у свом раду Варијабилност и променљивост ( ) . У случају апсолутне једнакости Џини коефицијент има вредности тада сви имају тачно исти приход . Док у случају апсолутне неједнакости , Џини коефицијент има вредност односно једна особа има све приходе , а остали немају приходе . Теоретски је могуће да вредност Џини коефицијента буде и већа од уколико су приходи неке особе имају негативан приход осталих . Постоје проблеми при објашњењу Џини коефицијента . Демографска структура треба да се узме у обзир . Државе са старијом структуром , или где постоји високи наталитет , доживљавају скок Џини коефицијента . Џинијев коефицијент у пракси Џинијев коефицијент рангира учешће учесника од најмањег до највећег , а затим се врши њихова кумулација . Тако се добија крива ( права линија под углом одстепени ) којом се врши компарација са кривом једнаких тржишних учешћа . Крива концетрације је основа за израчунавање овог коефицијента . Идеална конкуренција јесте она која је представљена линијом под углом одстепени . Она подразумева да сви учесници на тржишту имају исту снагу . Уколико се она и реална крива са стварним стањем на тржишту поклапају тада су сви тржишни актери равноправни . Такво стање у пракси не постоји За такво стање , Џинијев коефицијент једнак је нули . Ако се добијена крива поклапа са доњом хоризонталном и левом вертикалном , тада је Џини коефицијент једнак јединици . То је стање апсолутног монопола . Статистички подаци Посматрано на нивоу света , Џини коефицијент се креће у интервалу до око ( скандинавске и неке средњoевропске државе ) и до око ( углавном афричке државе и Латинска Америка ) . За државе Организације за економску сарадњу и развој , Џини коефицијент се креће у распону од24 до49 , при чему је за Словенију најнижи , а за Чиле највиши . Државе у Африци имају највише Џини коефицијенте , при чему Јужноафричка република има највиши са7. Према вредностима Џини коефицијената Србија се налази на нивоу просека држава региона . Извори Прерасподела доходка , Економски факултет Београд USJF - Preraspodela dohotka.ppt ‎ Литература Спољашње везе О Гинијеву коефицијенту концентрације , Бојан Ковачић , Рената Опачић и Лука Марохнић , Техничко велеучилиште у Загребу . КОЕФИЦИЈЕНТ – КОМПАРАТИВНА АНАЛИЗА , Драгован Милићевић , Макроекономија , Економија