Хрватска и Славонија (1918—1925)
Покрајина Хрватска Славонија била је привремена територијална јединица Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца, која је постојала од југословенског уједињења 1918. године до 1925. Њено укидање и увођење области као административних подручја предвиђено је Видовданским уставом 1921. године.

Историја 
Привремено уређење на подручју Хрватске и Славоније трајало је у раздобљу од 1918. до 1925. године.

Предсједници владе 
Земаљска влада (1918—1921):

 Иван Палечек,

Покрајинска управа (1921—1925):

 Ернест Чимић.

Жупаније 
Жупаније Хрватске и Славоније биле су:
 Бјеловарско-крижевачка
 Вараждинска (са Међимурјем)
 Вировитичка
 Загребачка
 Личко-крбавска
 Модрушко-ријечка (са острвом Крк и општином Кастав)
 Пожешка
 Сремска

Постојале су као административне јединице све до увођења нове обласне организације (1921-1924), када су ушле у састав новоустановљених области.

Демографија 
По подацима из 1921. године, становништво покрајине је било подијељено у сљедеће вјерске групе:
 римокатолици (1.992.519),
 православни (658.769),
 евангелисти (47.990),
 израелићани (20.562),
 гркокатолици (16.226),
 муслимани (2.537),
 други (1.096),
 без конфесије и непознато (189).

Галерија

Види још 
 Хрватска
 Славонија

Референце

Литература 
 
 Резултати Пописа становништва Краљевине СХС 1921

Покрајине Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца
Стварање Краљевине СХС
Историја Хрватске
Историја Србије у савременом добу
Историја Војводине у савременом добу
Историја Срема
Историја Славоније
Покрајина Хрватска Славонија била је привремена територијална јединица Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца , која је постојала од југословенског уједињења године до Њено укидање и увођење области као административних подручја предвиђено је Видовданским уставом године . Историја Привремено уређење на подручју Хрватске и Славоније трајало је у раздобљу од до године . Предсједници владе Земаљска влада1921 ) : Иван Палечек , Покрајинска управа1925 ) : Ернест Чимић . Жупаније Жупаније Хрватске и Славоније биле су : Бјеловарско-крижевачка Вараждинска ( са Међимурјем ) Вировитичка Загребачка Личко-крбавска Модрушко-ријечка ( са острвом Крк и општином Кастав ) Пожешка Сремска Постојале су као административне јединице све до увођења нове обласне организације када су ушле у састав новоустановљених области . Демографија По подацима из године , становништво покрајине је било подијељено у сљедеће вјерске групе : римокатолици992.519 ) , православни769 ) , евангелисти990 ) , израелићани562 ) , гркокатолици226 ) , муслимани537 ) , други096 ) , без конфесије и непознато Галерија Види још Хрватска Славонија Референце Литература Резултати Пописа становништва Краљевине СХС Покрајине Краљевине Срба , Хрвата и Словенаца Стварање Краљевине СХС Историја Хрватске Историја Србије у савременом добу Историја Војводине у савременом добу Историја Срема Историја Славоније