Милош Богићевић
Милош А. Богићевић (Јаребице, 1811 — Шабац, 20. октобар 1844) је био управитељ вароши Београда (градоначелник).

Биографија и службовање 
Био је млађи је син Подринског (Лозничког) војводе Антонија-Анте Богићевића. Отац му је умро као један од вођа устанка 1813.

Милош Богићевић је 1828. постао писар свог зета Јеврема Обреновића, брата кнеза Милоша, а од наредне године и његов секретар. 1832. је дао оставку на овај положај.

1836. је постао старешина Јадарског среза, али већ 1837. је изведен на суд и отпуштен.

1. марта, 1839. је постављен за начелника „окружја Шабачког“. Након тога је 1840. постао управитељ вароши Београда. На овој одговорној и осетљивој дужности се нашао као поборник династије Обреновића и противник уставобранитеља.

На дужности управитеља Београда је био до септембра 1840, када је прешао у Попечитељство унутрашњих дела, где је службовао као помоћник министра, и из чина мајора је унапређен у потпуковника.

Уставобранитељи су 1842, подигли Нишку буну. Када је кнез Михаило збачен са власти, Богићевић је са њим пребегао у Земун, на територију Аустријског царства, а затим је послат у Нови Сад где је био шеф кнежеве канцеларије.

Након што су уставобранитељи објавили амнестију, 1843. се вратио у Србију. У свом родном крају се повезао са истомишљеницима и 22. септембра 1844. су подигли Катанску буну против Карађорђевића. 

Побуњеници су освојили Шабац, и за начелника вароши је постављен Милош Богићевић. На овој дужности је био јако кратко, јер је уставобранитељ Тома Вучић Перишић брзо угушио побуну и ушао у Шабац. Богићевић је био међу старешинама које су на преком суду осуђене на смрт.

Види још 
 Богићевићи (породица)

Литература 

Рођени 1811.
Умрли 1844.
Лозничани
Градоначелници Београда
Окружни начелници Србије
Милош А . Богићевић ( Јаребице ,— Шабац , октобарје био управитељ вароши Београда ( градоначелник ) . Биографија и службовање Био је млађи је син Подринског ( Лозничког ) војводе Антонија-Анте Богићевића . Отац му је умро као један од вођа устанка Милош Богићевић је постао писар свог зета Јеврема Обреновића , брата кнеза Милоша , а од наредне године и његов секретар. је дао оставку на овај положај. 1836. је постао старешина Јадарског среза , али већ је изведен на суд и отпуштен. 1. марта , је постављен за начелника „ окружја Шабачког “ . Након тога је постао управитељ вароши Београда . На овој одговорној и осетљивој дужности се нашао као поборник династије Обреновића и противник уставобранитеља . На дужности управитеља Београда је био до септембра када је прешао у Попечитељство унутрашњих дела , где је службовао као помоћник министра , и из чина мајора је унапређен у потпуковника . Уставобранитељи су подигли Нишку буну . Када је кнез Михаило збачен са власти , Богићевић је са њим пребегао у Земун , на територију Аустријског царства , а затим је послат у Нови Сад где је био шеф кнежеве канцеларије . Након што су уставобранитељи објавили амнестију , се вратио у Србију . У свом родном крају се повезао са истомишљеницима и септембра су подигли Катанску буну против Карађорђевића . Побуњеници су освојили Шабац , и за начелника вароши је постављен Милош Богићевић . На овој дужности је био јако кратко , јер је уставобранитељ Тома Вучић Перишић брзо угушио побуну и ушао у Шабац . Богићевић је био међу старешинама које су на преком суду осуђене на смрт . Види још Богићевићи ( породица ) Литература Рођени Умрли Лозничани Градоначелници Београда Окружни начелници Србије