Соколски дом у Шапцу
Соколски дом у Шапцу подигнут је у периоду од 1930. до 1934. године за потребе Соко Краљевине Југославије, представља непокретно културно добро као споменика културе од великог значаја.

Срби и Соколски покрет 
Стварањем државе у 19. веку Србија је имала потребе за школованим људима. Тако је са образованим Србима из Војводине из Новог Сада у Београд 1857. године стигао и сликар Стеван Тодоровић, који је исте године основао „Прво српско друштво за гимнастику и борење“. То су били прапочеци организованог бављења спортом. На иницијативу др. Владана Ђорђевића основано је 1882. године „Београдско друштво за гимнастику и борење“. У управу друштва изабрани су Стеван Тодоровић и др. Лаза Костић. Следећих 10 година друштво је расло и оснивало слична друштва по Србији. После низа година раздвајања са више или мање успеха Савез витешких друштава Душан Силни и Савез српских сокола ујединили су се 8. 11. 1909. године у Београду у Савез соколских друштава ДУШАН СИЛНИ. На челу савеза био је Стеван Тодоровић. Све соколске Жупе (Фрушкогорска, Крајишка, Босанско-Херцеговачка, Приморска и Жупа у Америци) и друштва ушле су 1911. године у Савез српског соколства у Београду. После рата на Видовданском сабору 1919. године у Новом Саду основан је Соко С. Х. С.

Архитектура 
Због вежбања на неприкладним местима, идеја о изградњи Соколане остварена је добровољним прилозима грађана, донацијом општине и државе, а по пројекту инжењера Анте Гашпарца. Монументална грађевина Соколане постављена је на углу две улице (Косте Абрашевића и Милоша Обилића), са јасно одвојеним делом у коме је смештена сала за вежбање од дела зграде са помоћним просторијама. Правоугаона основа грађевине, са главним просторијама у средишњем делу, подређена је намени. Зграда је пројектована тако да угаони део има спратност П+2С, а издужени тракт са салом за вежбање има висински габарит једног спрата. Главни акценат дат је угаоном делу, на коме је главни портал са степеништем. Наизменично смењивање испупчених и увучених површина угаоног дела, као и смело супротстављање јако издужене хоризонталне сале за вежбање вертикали угаоног дела - посебна су вредност у архитектонском компоновању.

Одсуство декоративне пластике са фасадних површина, носачи застава као и раван кров над угаоним делом везују ову грађевину за стил модерне, присутне у градској архитектури Шапца у трећој и четвртој деценији 20. века.

Током 2019. отпочела је комплетна реконструкција објекта.

Галерија

Види још 
 Списак споменика културе у Мачванском округу

Референце

Литература 
 Завод за заштиту споменика Ваљево: "Споменичко наслеђе Колубарског и Мачванског Округа" .

Спољашње везе 

 Централни регистар
 Републички завод за заштиту споменика културе - Београд
 Листа споменика
 Републички завод за заштиту споменика културе-Београд/База непокретних културних добара

Знаменитости Шапца
Споменици културе у Мачванском округу
Споменици културе од великог значаја
Непокретна културна добра
Соколски домови у Србији
Грађевине у Шапцу
Соколски дом у Шапцу подигнут је у периоду од до године за потребе Соко Краљевине Југославије , представља непокретно културно добро као споменика културе од великог значаја . Срби и Соколски покрет Стварањем државе у веку Србија је имала потребе за школованим људима . Тако је са образованим Србима из Војводине из Новог Сада у Београд године стигао и сликар Стеван Тодоровић , који је исте године основао „ Прво српско друштво за гимнастику и борење “ . То су били прапочеци организованог бављења спортом . На иницијативу др . Владана Ђорђевића основано је године „ Београдско друштво за гимнастику и борење “ . У управу друштва изабрани су Стеван Тодоровић и др . Лаза Костић . Следећихгодина друштво је расло и оснивало слична друштва по Србији . После низа година раздвајања са више или мање успеха Савез витешких друштава Душан Силни и Савез српских сокола ујединили су се године у Београду у Савез соколских друштава ДУШАН СИЛНИ . На челу савеза био је Стеван Тодоровић . Све соколске Жупе ( Фрушкогорска , Крајишка , Босанско-Херцеговачка , Приморска и Жупа у Америци ) и друштва ушле су године у Савез српског соколства у Београду . После рата на Видовданском сабору године у Новом Саду основан је Соко С. Х. С . Архитектура Због вежбања на неприкладним местима , идеја о изградњи Соколане остварена је добровољним прилозима грађана , донацијом општине и државе , а по пројекту инжењера Анте Гашпарца . Монументална грађевина Соколане постављена је на углу две улице ( Косте Абрашевића и Милоша Обилића ) , са јасно одвојеним делом у коме је смештена сала за вежбање од дела зграде са помоћним просторијама . Правоугаона основа грађевине , са главним просторијама у средишњем делу , подређена је намени . Зграда је пројектована тако да угаони део има спратност П+2С , а издужени тракт са салом за вежбање има висински габарит једног спрата . Главни акценат дат је угаоном делу , на коме је главни портал са степеништем . Наизменично смењивање испупчених и увучених површина угаоног дела , као и смело супротстављање јако издужене хоризонталне сале за вежбање вертикали угаоног дела - посебна су вредност у архитектонском компоновању . Одсуство декоративне пластике са фасадних површина , носачи застава као и раван кров над угаоним делом везују ову грађевину за стил модерне , присутне у градској архитектури Шапца у трећој и четвртој деценији века . Током отпочела је комплетна реконструкција објекта . Галерија Види још Списак споменика културе у Мачванском округу Референце Литература Завод за заштиту споменика Ваљево : " Споменичко наслеђе Колубарског и Мачванског Округа " \ . Спољашње везе Централни регистар Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Листа споменика Републички завод за заштиту споменика културе-Београд / База непокретних културних добара Знаменитости Шапца Споменици културе у Мачванском округу Споменици културе од великог значаја Непокретна културна добра Соколски домови у Србији Грађевине у Шапцу