Вера Циривири Трена
Вера Циривири – Трена, Мица (Прилеп, 1921 — Штип, 15. јул 1944), учесница Народноослободилачке борбе.

Биографија 
Рођена је 1921. године у Прилепу. Њена мајка била је Васка Циривири, активна учесница Народноослободилачког покрета Југославије.

Рано је осетила неправду режима у Краљевини Југославији. У напредни раднички покрет се прикључила пре рата у Београду, где је неко време живела са своју породицу. Била је активна у женском покрету и често је путовала из Београд до Прилепа носећи илегални материјал за Скопље, Велес и Прилепу.

Други светски рат 
Она је као чланица Комунистичке партије Југославије, након окупације Југославије постала чланиа Месног комитета КПЈ за Прилеп. Била је један од организатора оружаног устанка у Прилепу, затим у Скопљу, Битољу, Тиквешу, Куманову и Штипу.

Јордан Јордановски је марта 1943. године довео Веру Циривири - Трена, из Кавадараца у Неготино. Одржала је неколико састанака са члановима МК СКОЈ-а поводом предлога МК КП за Неготино за формирање новог месног одбора с обзиром да чланови са старом одбором ће изаћи као партизани. Била је иницијатор формирања АФЖ-у Неготинском реону.

До 1944. године постала је чланица Трећег обласног комитета КП Македоније и радила на јачању партијских организација у Струги, Кочанима, Велесу, Штипу и Валандову, омасовљењу НОП-а и организовању СКОЈ-а, АФЖ-а и НОО-а те испраћању делегата на Прво заседање АСНОМ-а.

Смрт 

Бугарска полиција уценила је њену главу на 20.000 лева. Након једне провале, била је опкољена бугарским агентима. Починила је самоубиство, како им не би жива пала у руке. Буrари су Тренино тело изнели ван града и закопали су је крај Брегалнице након ослобођења, посмртне останке ове девојке, били су пренети у њен родни Прилеп.

Дан раније, пред њено убиство, успела је да организује 80 нових добровољаца да ступе у редове НОВ-а.

Одликовање 
Вера Циривири је одликована, орденом "Заслуге за народ II степена", а њена породица је примила и Споменицу за Наде и Вере Циривири, издата у Београду 29 новембра, 1950. године.

У њену част 
Данас неколико школа у Северној Македонији носе њено име, од којих су неке основна школа у насељу Карпош (Скопље) и у месту Дебреште. 

У родном Прилепу налази се њена биста, а Штипу дечији вртич носи њено име.

Референце

Литература 
 Македонска енциклопедија (књига прва). „МАНУ“, Скопље 2009. година.

Рођени 1921.
Умрли 1944.
Прилепчани
Цинцари у Северној Македонији
Комунисти Македоније
Југословенски партизани
Омладина у Народноослободилачкој борби
Жене у Народноослободилачкој борби
Самоубице
Вера Циривири – Трена , Мица ( Прилеп ,— Штип , јул учесница Народноослободилачке борбе . Биографија Рођена је године у Прилепу . Њена мајка била је Васка Циривири , активна учесница Народноослободилачког покрета Југославије . Рано је осетила неправду режима у Краљевини Југославији . У напредни раднички покрет се прикључила пре рата у Београду , где је неко време живела са своју породицу . Била је активна у женском покрету и често је путовала из Београд до Прилепа носећи илегални материјал за Скопље , Велес и Прилепу . Други светски рат Она је као чланица Комунистичке партије Југославије , након окупације Југославије постала чланиа Месног комитета КПЈ за Прилеп . Била је један од организатора оружаног устанка у Прилепу , затим у Скопљу , Битољу , Тиквешу , Куманову и Штипу . Јордан Јордановски је марта године довео Веру Циривири - Трена , из Кавадараца у Неготино . Одржала је неколико састанака са члановима МК СКОЈ-а поводом предлога МК КП за Неготино за формирање новог месног одбора с обзиром да чланови са старом одбором ће изаћи као партизани . Била је иницијатор формирања АФЖ-у Неготинском реону . До године постала је чланица Трећег обласног комитета КП Македоније и радила на јачању партијских организација у Струги , Кочанима , Велесу , Штипу и Валандову , омасовљењу НОП-а и организовању СКОЈ-а , АФЖ-а и НОО-а те испраћању делегата на Прво заседање АСНОМ-а . Смрт Бугарска полиција уценила је њену главу на000 лева . Након једне провале , била је опкољена бугарским агентима . Починила је самоубиство , како им не би жива пала у руке . Буrари су Тренино тело изнели ван града и закопали су је крај Брегалнице након ослобођења , посмртне останке ове девојке , били су пренети у њен родни Прилеп . Дан раније , пред њено убиство , успела је да организујенових добровољаца да ступе у редове НОВ-а . Одликовање Вера Циривири је одликована , орденом " Заслуге за народ II степена " , а њена породица је примила и Споменицу за Наде и Вере Циривири , издата у Београдуновембра , године . У њену част Данас неколико школа у Северној Македонији носе њено име , од којих су неке основна школа у насељу Карпош ( Скопље ) и у месту Дебреште . У родном Прилепу налази се њена биста , а Штипу дечији вртич носи њено име . Референце Литература Македонска енциклопедија ( књига прва ) . „ МАНУ “ , Скопље година . Рођени Умрли Прилепчани Цинцари у Северној Македонији Комунисти Македоније Југословенски партизани Омладина у Народноослободилачкој борби Жене у Народноослободилачкој борби Самоубице