Спомен-капела са костурницом у Прњавору
Спомен-капела са костурницом у Прњавору подигнута је у селу које се нашло у средишту крвавих збивања у Првом светском рату. Сведочи о страдањима мачванских сељака од аустроугарске војске. 

Влада Републике Србије је 1962. године Спомен-цркву са костурницом прогласила спомеником културе од изузетног значаја.

Село Прњавор 
Село Прњавор лежи у југозападном делу мачванске равнице, између реке Дрине и брда Џајевца, обронка планине Цер, на путу Шабац - Лозница, на 26 километру од Шапца. Име Прњавор потиче од општег назива за насеља на манастирском земљишту. У средњем веку насеље је било у поседу манастира Чокешина као његово добро, да би се почетком 18. века развило у самостално насеље. Помиње се у попису насељених места 1717. године. У току Првог српског устанка Прњавор са околином био је поприште многих бојева против Турака. У његовој непосредној околини, 1804. године одиграла се чувена битка на Чокешини. Прњавор је тешко пострадао и у Првом светском рату, када се нашао на удару аустроугарских трупа, које су се приликом повлачења после пораза у Церској бици, светиле голоруком становништву.

Страдања становника Прњавора у Првом светском рату 
Аустријска војска је августа 1914. године починила страховита зверства у Поцерини и Мачви. Од свих места, по страдањима се издваја Прњавор, који је, после Шапца, највише страдао при првим упадима непријатеља у почетку светског рата. Стравични су описи које су дали савременици, а посебно сведочења странаца. Злочине у Прњавору пред светску јавност изнео је Швајцарац, Арчибалд Рајс, професор Лозанског универзитета, који је на позив српске владе дошао да изврши анкету о аустроугарским зверствима на мачванском фронту. Он је оставио и бројне фотографије и записнике после посете стратиштима, које је српска влада објавила у посебним издањима на страним језицима, да би упознала, пре свега савезнике о терору окупатора у Србији. На испитивању ратних злочина у Мачви, почињених у Првом светском рату, са др Арчибалдом Рајсом, радио је Живко Барловац, тада генерални конзул Краљевине Србије у Паризу.

Због огромних жртава и јуначког отпора непријатељу 1914. године, Указом бр. 22 од 3. јуна 1934. године, краља Александра, Прњавор је одликован за храброст Орденом Карађорђеве звезде с мачевима – четвртог реда. То је једино село у Србији које је добило ово најзначајније одликовање Краљевине Србије и Југославије.

Канонизација 
Црквени одбор Прњавор је крајем 2012. године је дао предлог преко Епископа Лаврентија, да се мученици прњаворски уврсте у диптих Светих. На стогодишњицу од почетка Великог рата, 2014. године, црква је канонизовала Великомученике и благословила да се славе 30. децембра.

Божидар Пантовић, професор ликовне културе, родом из Прњавора насликао је икону Светих мученика прњаворских и приложио је храму.

Спомен-капела са костурницом 
На иницијативу Прњаворчана и несебичним залагањем др Арчибалда Рајса и свесрдној помоћи краља Александра, жртвама Првог светског рата у Прњавору подигнута је Спомен-костурница. Председник пододбора за њено подизање био је Никола Пашић, а потпредседник Арчибалд Рајс.
Спомен-костурницу пројектовао је архитекта Милан Минић. У њу су похрањене кости 535 страдалника из Прњавора, а свечано је откривена 5. новембра 1922. године у присуству изасланика краља Александра, Арчибалда Рајса, министра правде – Лазе Марковића, потпредседника Народне скупштине – Милорада Вујичића и других познатих личности.

Спомен – костурница у Прњавору представља мању грађевину у псеудо – византијском стилу. Изграђена је од камена у облику грчког крста, са куполом на пресеку бродова. Портали и фасада капеле украшени су орнаментиком неовизантијског стила. Испод пода је гробница у којој су сахрањени посмртни остаци 535 палих ратника и жртава аустроугарске војске. Над вратима костурнице постављена је мермерна плоча на којој је рељефним словима урезан следећи натпис:

У унутрашњости капеле, у три лунете, насликане су историјске композиције са тематиком страдања Прњавораца 1914. године, рађене у фреско техници зидним сликама Шпире Боцарића, које приказују поједине сцене са стрељања, мучења, убијања и спаљивања сељака.

Галерија

Види још 
 Споменици српским жртвама и борцима у Првом светском рату
 Списак споменика културе у Мачванском округу
 Списак спомен-костурница на територији Мачванског округа
 Свети Великомученици прњаворски
 Црква Светог пророка Илије у Прњавору

Референце

Литература

Спољашње везе 

 Републички завод за заштиту споменика културе - Београд
 Споменик културе - Спомен-капела са костурницом
 Цркве и манастири
 Свечано освећење костурнице у Прњавору (5. 11. 1922)

Споменици културе од изузетног значаја
Непокретна културна добра
Србија у Првом светском рату
Грађевине у Шапцу
Споменици културе у Мачванском округу
Капеле
Спомен-капела са костурницом у Прњавору подигнута је у селу које се нашло у средишту крвавих збивања у Првом светском рату . Сведочи о страдањима мачванских сељака од аустроугарске војске . Влада Републике Србије је године Спомен-цркву са костурницом прогласила спомеником културе од изузетног значаја . Село Прњавор Село Прњавор лежи у југозападном делу мачванске равнице , између реке Дрине и брда Џајевца , обронка планине Цер , на путу Шабац - Лозница , накилометру од Шапца . Име Прњавор потиче од општег назива за насеља на манастирском земљишту . У средњем веку насеље је било у поседу манастира Чокешина као његово добро , да би се почетком века развило у самостално насеље . Помиње се у попису насељених места године . У току Првог српског устанка Прњавор са околином био је поприште многих бојева против Турака . У његовој непосредној околини , године одиграла се чувена битка на Чокешини . Прњавор је тешко пострадао и у Првом светском рату , када се нашао на удару аустроугарских трупа , које су се приликом повлачења после пораза у Церској бици , светиле голоруком становништву . Страдања становника Прњавора у Првом светском рату Аустријска војска је августа године починила страховита зверства у Поцерини и Мачви . Од свих места , по страдањима се издваја Прњавор , који је , после Шапца , највише страдао при првим упадима непријатеља у почетку светског рата . Стравични су описи које су дали савременици , а посебно сведочења странаца . Злочине у Прњавору пред светску јавност изнео је Швајцарац , Арчибалд Рајс , професор Лозанског универзитета , који је на позив српске владе дошао да изврши анкету о аустроугарским зверствима на мачванском фронту . Он је оставио и бројне фотографије и записнике после посете стратиштима , које је српска влада објавила у посебним издањима на страним језицима , да би упознала , пре свега савезнике о терору окупатора у Србији . На испитивању ратних злочина у Мачви , почињених у Првом светском рату , са др Арчибалдом Рајсом , радио је Живко Барловац , тада генерални конзул Краљевине Србије у Паризу . Због огромних жртава и јуначког отпора непријатељу године , Указом бр.од јуна године , краља Александра , Прњавор је одликован за храброст Орденом Карађорђеве звезде с мачевима – четвртог реда . То је једино село у Србији које је добило ово најзначајније одликовање Краљевине Србије и Југославије . Канонизација Црквени одбор Прњавор је крајем године је дао предлог преко Епископа Лаврентија , да се мученици прњаворски уврсте у диптих Светих . На стогодишњицу од почетка Великог рата , године , црква је канонизовала Великомученике и благословила да се славе децембра . Божидар Пантовић , професор ликовне културе , родом из Прњавора насликао је икону Светих мученика прњаворских и приложио је храму . Спомен-капела са костурницом На иницијативу Прњаворчана и несебичним залагањем др Арчибалда Рајса и свесрдној помоћи краља Александра , жртвама Првог светског рата у Прњавору подигнута је Спомен-костурница . Председник пододбора за њено подизање био је Никола Пашић , а потпредседник Арчибалд Рајс . Спомен-костурницу пројектовао је архитекта Милан Минић . У њу су похрањене костистрадалника из Прњавора , а свечано је откривена новембра године у присуству изасланика краља Александра , Арчибалда Рајса , министра правде – Лазе Марковића , потпредседника Народне скупштине – Милорада Вујичића и других познатих личности . Спомен – костурница у Прњавору представља мању грађевину у псеудо – византијском стилу . Изграђена је од камена у облику грчког крста , са куполом на пресеку бродова . Портали и фасада капеле украшени су орнаментиком неовизантијског стила . Испод пода је гробница у којој су сахрањени посмртни остаципалих ратника и жртава аустроугарске војске . Над вратима костурнице постављена је мермерна плоча на којој је рељефним словима урезан следећи натпис : У унутрашњости капеле , у три лунете , насликане су историјске композиције са тематиком страдања Прњавораца године , рађене у фреско техници зидним сликама Шпире Боцарића , које приказују поједине сцене са стрељања , мучења , убијања и спаљивања сељака . Галерија Види још Споменици српским жртвама и борцима у Првом светском рату Списак споменика културе у Мачванском округу Списак спомен-костурница на територији Мачванског округа Свети Великомученици прњаворски Црква Светог пророка Илије у Прњавору Референце Литература Спољашње везе Републички завод за заштиту споменика културе - Београд Споменик културе - Спомен-капела са костурницом Цркве и манастири Свечано освећење костурнице у Прњавору Споменици културе од изузетног значаја Непокретна културна добра Србија у Првом светском рату Грађевине у Шапцу Споменици културе у Мачванском округу Капеле