Биљно уље
Биљна уља се добијају из плодова или семена великог броја биљака. Постоји око 300 врста биљних култура из којих се могу екстраховати уља и масноће.

Својство биљних уља 
Биљна уља због присуства великих количина полинезасићених масних киселина имају високу биолошку активност и низ антисклеротичних својстава.
Полинезасићене масне киселине улазе у састав свих животно важних комплекса:
 ћелијских мембрана,
 фосфатида,
 липопротеина
Основне особености у хемијском саставу биљних уља су у томе што у њима апсолутно нема холестерола. Полинезасићене масне киселине доприносе избацивању холестерола из организма, путем претварања холесгерина у лако растворљива једињења.
 Допринесе еластичности крвних судова.
 Учествују у размени масти и холестерина, на основу чега се претварају у витамине (витамин F).

Биљна уља су саставни део свакодневне исхране због своје хранљиве вредности. Употребом 30 % животињских масти, 70 % биљних уља обезбеђује се оптимална балансираност масних компоненти хране и њихова највећа пуновредност. Добра кулинарска и укусна својства, лак начин добијања и ниска цена учинили су да биљна уља данас постану, један од најраспрострањенијих производа.

Квалитет биљних уља 
Високи садржај незасићених масних киселина и других лако оксидишућих материја, доводи до лаког сгварања продуката оксидације.
Што се биљно уље дуже чува и што су слабији услови његовог чувања (присуство светлости, рђави запушачи, неадекватно паковање) у њему се знатније накупљају токсични продукти оксидације. Спречавање оксидације се постиже додавањем витамина Е који има антиоксидативна својства.

Врсте биљних уља 
 Сунцокретово уље
 Маслиново уље
 Сојино уље
 Маково уље
 Kукурузно уље
 Уље кукурузних клица
 Уље од коштице грожђа
 Уље уљане репице

Садржај масних киселина у разним врстама уља

Референце

Спољашње везе 

Биљна уља
Масне киселине
Храна
Уља
Биљна уља се добијају из плодова или семена великог броја биљака . Постоји оковрста биљних култура из којих се могу екстраховати уља и масноће . Својство биљних уља Биљна уља због присуства великих количина полинезасићених масних киселина имају високу биолошку активност и низ антисклеротичних својстава . Полинезасићене масне киселине улазе у састав свих животно важних комплекса : ћелијских мембрана , фосфатида , липопротеина Основне особености у хемијском саставу биљних уља су у томе што у њима апсолутно нема холестерола . Полинезасићене масне киселине доприносе избацивању холестерола из организма , путем претварања холесгерина у лако растворљива једињења . Допринесе еластичности крвних судова . Учествују у размени масти и холестерина , на основу чега се претварају у витамине ( витамин F ) . Биљна уља су саставни део свакодневне исхране због своје хранљиве вредности . Употребом% животињских масти ,% биљних уља обезбеђује се оптимална балансираност масних компоненти хране и њихова највећа пуновредност . Добра кулинарска и укусна својства , лак начин добијања и ниска цена учинили су да биљна уља данас постану , један од најраспрострањенијих производа . Квалитет биљних уља Високи садржај незасићених масних киселина и других лако оксидишућих материја , доводи до лаког сгварања продуката оксидације . Што се биљно уље дуже чува и што су слабији услови његовог чувања ( присуство светлости , рђави запушачи , неадекватно паковање ) у њему се знатније накупљају токсични продукти оксидације . Спречавање оксидације се постиже додавањем витамина Е који има антиоксидативна својства . Врсте биљних уља Сунцокретово уље Маслиново уље Сојино уље Маково уље Kукурузно уље Уље кукурузних клица Уље од коштице грожђа Уље уљане репице Садржај масних киселина у разним врстама уља Референце Спољашње везе Биљна уља Масне киселине Храна Уља