Љубанци
Љубанци () су насеље у Северној Македонији, у северном делу државе. Љубанци припадају градској општини Бутел града Скопља. Насеље је северно предграђе главног града.

Географија 
Љубанци су смештени у северном делу Северне Македоније. Од најближег већег града, Скопља, насеље је удаљено 15 km северно. Налази се на реци Љуби.

Насеље Љубанци је у оквиру историјске области Црногорје и положено је у јужном подножју Скопске Црне Горе. Северно од насеља издиже се планина, а јужно се пружа Скопско поље, које је плодно и густо насељено. Надморска висина насеља је приближно 580 метара.

Месна клима је континентална.

Историја 
По извештају из 1899. године село Љубанци су контролисани Бугари и бугаромани (присталице егзархије). Ту се налазило 120 кућа, православна црква Св. Николе и православни манастир. Када је 1901. године посетио то "бугарашко место" један бугарски политичар из Трнова у друштву руског новинара Амфитеатрова, изненадила их је изјава једне жене. Попадија "бугарског" пароха им је рекла да "они не говоре и не разумеју бугарски језик". 

У месту је 1924. године подигнута нова школа. Њен рад је започео још 1853. године.

Јула 1926. године упале су бугарске комите (тројке) под командом војводе Величка Вељановића у место. Неколико сељака јатака их је служило и крило. За њима су потеру спроводили жандармерија и добровољни сељачки одреди. Када су откривени, током борби са југословенским властима, погинули су један жандарм и два сељака. Председник општине био је тада Анђелко Ђуровић, а кмет Илија Ђорђевић били су малтретирани и тучени са по 20 батина од стране жандарма. Повод за то био је факат да су они хтели да заштите једног дечака од батина, али су жандарми дигли руку и на њих. Сељани Љубанца су због насиља тужили суду жандармеријског наредника Симу Бобара и каплара Николу Матића. Међу сведоцима био је Бојко Анђелковић месни кафеџија, учитељица Толка Јакић и неки сељаци. Жандарми су тврдили да су председник и кмет били у друштву са оцем комите Величка, а ови су тврдили да су терорисани као присталице демократа. Изродио се инцидент у политички, у којем су радикали терорисали демократе.

Срби у месту 
Басне од више аутора скупио је Возаревић у књигу објављену 1833. године у Београду. Ту поучну књигу су купили неки Срби трговци и житари Београђани, родом из тог места у Скопљанској нахији. Били су то: Стефан Коста Поповић и Јован Коста Поповић.

У месту је православна црква Св. Богородице, задужбина сестре цара Душана. У 19. веку је цркву оправио познати мајстор Андрија Дамјанов. Храм је 1923. године био малих димензија и у рушевинама.

Остао је у рушевинама стари средњевековни српски манастир у пустињи изнад села Љубанци, близу Скопља. Била је то задужбина цара Душана Немањића из периода 1331-1355. године. Северно од села је на падини подигнут православни манастир Св. Николе Љубанечког. Манастир је обновљен 1847. године и чинили су га мала црква са два конака за монахе. Ту се 1851. године насели један Србин монах који је због клевета и напада морао да оде. Радове су наводно извели исти мајстори и зографи који су градили цркву Св. Богородице у Скопљу. То је манастир Вунеш са црквом посвећеном Св. Николи. Манастир је познат по Вунешком поменику из 15. века. Поменик је ту пренет када је срушена црква Св. Спаса у Сопишту. Књигу Триод посни )из 15. века), написао је у манастиру јерођакон Мина 1519. године. Тај стари триод иначе писан за цркву Св. Ваведења Богородице у Кучевишту, су Бугари однели у Цариград 1856. године. Последњи игуман манастира Серафим умро је 1960. године, а монаси прешли у Србију.

Западно од Љубанца налазио се капела - манастирић Св. Меркулија.

Становништво 
Љубанци су према последњем попису из 2002. године имали 928 становника.

Претежно становништво у насељу су етнички Македонци (98%). Остало су махом Цигани и Срби.

Већинска вероисповест је православље.

Види још 
 Град Скопље
 Општина Бутел

Референце

Извори 
 Попис у Македонији 2002. - Књига 10.

Спољашње везе 

 www.opstinabutel.gov.mk Званична страница општине Бутел

Општина Бутел
Насељена места у Северној Македонији
Википројект географија/Насеља у Македонији
Љубанци ( ) су насеље у Северној Македонији , у северном делу државе . Љубанци припадају градској општини Бутел града Скопља . Насеље је северно предграђе главног града . Географија Љубанци су смештени у северном делу Северне Македоније . Од најближег већег града , Скопља , насеље је удаљеноkm северно . Налази се на реци Љуби . Насеље Љубанци је у оквиру историјске области Црногорје и положено је у јужном подножју Скопске Црне Горе . Северно од насеља издиже се планина , а јужно се пружа Скопско поље , које је плодно и густо насељено . Надморска висина насеља је приближнометара . Месна клима је континентална . Историја По извештају из године село Љубанци су контролисани Бугари и бугаромани ( присталице егзархије ) . Ту се налазилокућа , православна црква Св . Николе и православни манастир . Када је године посетио то " бугарашко место " један бугарски политичар из Трнова у друштву руског новинара Амфитеатрова , изненадила их је изјава једне жене . Попадија " бугарског " пароха им је рекла да " они не говоре и не разумеју бугарски језик " . У месту је године подигнута нова школа . Њен рад је започео још године . Јула године упале су бугарске комите ( тројке ) под командом војводе Величка Вељановића у место . Неколико сељака јатака их је служило и крило . За њима су потеру спроводили жандармерија и добровољни сељачки одреди . Када су откривени , током борби са југословенским властима , погинули су један жандарм и два сељака . Председник општине био је тада Анђелко Ђуровић , а кмет Илија Ђорђевић били су малтретирани и тучени са побатина од стране жандарма . Повод за то био је факат да су они хтели да заштите једног дечака од батина , али су жандарми дигли руку и на њих . Сељани Љубанца су због насиља тужили суду жандармеријског наредника Симу Бобара и каплара Николу Матића . Међу сведоцима био је Бојко Анђелковић месни кафеџија , учитељица Толка Јакић и неки сељаци . Жандарми су тврдили да су председник и кмет били у друштву са оцем комите Величка , а ови су тврдили да су терорисани као присталице демократа . Изродио се инцидент у политички , у којем су радикали терорисали демократе . Срби у месту Басне од више аутора скупио је Возаревић у књигу објављену године у Београду . Ту поучну књигу су купили неки Срби трговци и житари Београђани , родом из тог места у Скопљанској нахији . Били су то : Стефан Коста Поповић и Јован Коста Поповић . У месту је православна црква Св . Богородице , задужбина сестре цара Душана . У веку је цркву оправио познати мајстор Андрија Дамјанов . Храм је године био малих димензија и у рушевинама . Остао је у рушевинама стари средњевековни српски манастир у пустињи изнад села Љубанци , близу Скопља . Била је то задужбина цара Душана Немањића из периода године . Северно од села је на падини подигнут православни манастир Св . Николе Љубанечког . Манастир је обновљен године и чинили су га мала црква са два конака за монахе . Ту се године насели један Србин монах који је због клевета и напада морао да оде . Радове су наводно извели исти мајстори и зографи који су градили цркву Св . Богородице у Скопљу . То је манастир Вунеш са црквом посвећеном Св . Николи . Манастир је познат по Вунешком поменику из века . Поменик је ту пренет када је срушена црква Св . Спаса у Сопишту . Књигу Триод посни ) из века ) , написао је у манастиру јерођакон Мина године . Тај стари триод иначе писан за цркву Св . Ваведења Богородице у Кучевишту , су Бугари однели у Цариград године . Последњи игуман манастира Серафим умро је године , а монаси прешли у Србију . Западно од Љубанца налазио се капела - манастирић Св . Меркулија . Становништво Љубанци су према последњем попису из године ималистановника . Претежно становништво у насељу су етнички Македонци ) . Остало су махом Цигани и Срби . Већинска вероисповест је православље . Види још Град Скопље Општина Бутел Референце Извори Попис у Македонији - Књига Спољашње везе www.opstinabutel.gov.mk Званична страница општине Бутел Општина Бутел Насељена места у Северној Македонији Википројект географија / Насеља у Македонији