Стровија
Стровија () је насеље у Северној Македонији, у средишњем делу државе. Стровија припада општини Долнени.

Географија 
Насеље Стровија је смештено у средишњем делу Северне Македоније. Од најближег већег града, Прилепа, насеље је удаљено 35 km северозападно.

Рељеф: Стровија се налази у крајње северном делу Пелагоније, највеће висоравни Северне Македоније. Село је суштински најсеверније у целој Пелагонији. Западно од насеља издиже се планина Јакупица, у делу у коме се налази један од њених виших врхова - Даутица, а источно планина Бабуна. Надморска висина насеља је приближно 780 метара.

Клима у насељу је планинска због знатне надморске висине.

Историја 
У току Првог светског рата, за време бугарске окупације, село је масовно страдало заједно са свим осталим српским селима северног дела Прилепског поља. Бугари су опколили село са свих страна и изводили из кућа све што се ту затекло. Затим су поједине домаћине уценили новцем, опљачкали све што су могли, а затим све жене силовали и потом побили. У селу је у том једном нападу убијено 120 становника. Зверства су затим наставили у суседним српским селима: Долгаец, где је убијено 250 људи, претходно избеглих из Богомиле, која су од Бугара избегла у села Прилепског поља и све их на месту побили. Мучења су наставили клањем самих мештана села Долгаец уз претходно силовање жена. Сви ухваћени мештани, старци, жене и деца, јер су мушкарци са српском војском већ одступали према Албанији, су поклани. Долгаечког попа Трајка, старца од 70 година су живог ухватилии питали га: „Да ли је Србин или Бугарин”? А када је стари поп на сва питања одговорио да је Србин као што су му и сви парохијани и сељаци његовог села, Бугари су наложили ватру и везаног прво посули петролејом, а затим га бацили у ватру. Због тога су они сељаци из горњег поља који су успели да побегну у Прилеп, у то време већински пробугарски настројен, молили угледне прилепске прваке, да се ако се икако може заустави покољ и да се о том питању алармира бугарски официр рођени Прилепчанин, генерал Тошев. Молбе угледних грађана Прилепа, Бугараша, уродиле су плодом и генерал Тошев је издао наредбу о прекиду клања цивила по српским селима у горњем пољу, Азоту и Поречу. Покољ се завршио у селу Костинци у коме су бугарски зликовци заклали 25 мештана, а у току ових убијања је стигла наредба генерала Тошева да се са клањима престане, па је остатак сељана Костинаца успео да се спасе. Ових неколико српских села горњег Прилепског поља: Зрзе, Долгаец, Маргари, Стровија, Гостиражни, итд заједно са масом српских избеглица из Богомиле и велешког Азота, који су пострадали у Долгаецу, за дужи временски период нису успели да поврате стару бројност, јер су нека изгубила и више од 50% укупног становништва.

Становништво 
По попису становништва из 2002. године, Стровија је имала 35 становника.

Претежно становништво у насељу су етнички Македонци (100%).

Већинска вероисповест у насељу је православље.

Види још 
 Општина Долнени

Извори 
 Попис у Македонији 2002. - Књига 10.

Спољашње везе 
 www.opstinadolneni.gov.mk Званична страница општине Долнени
 Google maps Стровија
 Panoramio Стровија

Општина Долнени
Насељена места у Северној Македонији
Википројект географија/Насеља у Македонији
Стровија ( ) је насеље у Северној Македонији , у средишњем делу државе . Стровија припада општини Долнени . Географија Насеље Стровија је смештено у средишњем делу Северне Македоније . Од најближег већег града , Прилепа , насеље је удаљеноkm северозападно . Рељеф : Стровија се налази у крајње северном делу Пелагоније , највеће висоравни Северне Македоније . Село је суштински најсеверније у целој Пелагонији . Западно од насеља издиже се планина Јакупица , у делу у коме се налази један од њених виших врхова - Даутица , а источно планина Бабуна . Надморска висина насеља је приближнометара . Клима у насељу је планинска због знатне надморске висине . Историја У току Првог светског рата , за време бугарске окупације , село је масовно страдало заједно са свим осталим српским селима северног дела Прилепског поља . Бугари су опколили село са свих страна и изводили из кућа све што се ту затекло . Затим су поједине домаћине уценили новцем , опљачкали све што су могли , а затим све жене силовали и потом побили . У селу је у том једном нападу убијеностановника . Зверства су затим наставили у суседним српским селима : Долгаец , где је убијенољуди , претходно избеглих из Богомиле , која су од Бугара избегла у села Прилепског поља и све их на месту побили . Мучења су наставили клањем самих мештана села Долгаец уз претходно силовање жена . Сви ухваћени мештани , старци , жене и деца , јер су мушкарци са српском војском већ одступали према Албанији , су поклани . Долгаечког попа Трајка , старца одгодина су живог ухватилии питали га : „ Да ли је Србин или Бугарин ” ? А када је стари поп на сва питања одговорио да је Србин као што су му и сви парохијани и сељаци његовог села , Бугари су наложили ватру и везаног прво посули петролејом , а затим га бацили у ватру . Због тога су они сељаци из горњег поља који су успели да побегну у Прилеп , у то време већински пробугарски настројен , молили угледне прилепске прваке , да се ако се икако може заустави покољ и да се о том питању алармира бугарски официр рођени Прилепчанин , генерал Тошев . Молбе угледних грађана Прилепа , Бугараша , уродиле су плодом и генерал Тошев је издао наредбу о прекиду клања цивила по српским селима у горњем пољу , Азоту и Поречу . Покољ се завршио у селу Костинци у коме су бугарски зликовци заклалимештана , а у току ових убијања је стигла наредба генерала Тошева да се са клањима престане , па је остатак сељана Костинаца успео да се спасе . Ових неколико српских села горњег Прилепског поља : Зрзе , Долгаец , Маргари , Стровија , Гостиражни , итд заједно са масом српских избеглица из Богомиле и велешког Азота , који су пострадали у Долгаецу , за дужи временски период нису успели да поврате стару бројност , јер су нека изгубила и више од укупног становништва . Становништво По попису становништва из године , Стровија је ималастановника . Претежно становништво у насељу су етнички Македонци ) . Већинска вероисповест у насељу је православље . Види још Општина Долнени Извори Попис у Македонији - Књига Спољашње везе www.opstinadolneni.gov.mk Званична страница општине Долнени Google maps Стровија Panoramio Стровија Општина Долнени Насељена места у Северној Македонији Википројект географија / Насеља у Македонији