Противречност
Противречност (или Контрадикција) је саставни (често завршни) део математичког доказа, који потврђује да претпоставка којом је почет доказ није математички тачна. Заснива се на идеји да у једном конкретном математичком моделу међусобно демантујући искази  и  не могу бити истовремено тачни.

Пример 
Претпоставимо да је  рационалан број. Како сваки рационалан број може да се напише у облику количника два узајамно проста цела броја (где је именилац различит од нуле), пишемо . Када квадрирамо дату једначину добијамо da je 2*b2=a2. Из дате једначине добијамо да је a2 паран број, из чега следи да је a паран број. Пишемо да је a=2c, па замењујемо:2*b2=(2c)2, односно 2*b2=4c2. Сређивањем једначине добијамо да је b2=2c2 и закључијемо да бројеви a и b имају заједнички делилац, односно да нису узајамно прости као што смо на почетку доказа претпоставили. Дакле, дошли смо до контрадикције (#) и доказали да је корен из 2 ирационалан број.

Математичка логика
Марксистичка теорија
Противречност ( или Контрадикција ) је саставни ( често завршни ) део математичког доказа , који потврђује да претпоставка којом је почет доказ није математички тачна . Заснива се на идеји да у једном конкретном математичком моделу међусобно демантујући искази и не могу бити истовремено тачни . Пример Претпоставимо да је рационалан број . Како сваки рационалан број може да се напише у облику количника два узајамно проста цела броја ( где је именилац различит од нуле ) , пишемо \ . Када квадрирамо дату једначину добијамо da jeb2=a2 . Из дате једначине добијамо да је a2 паран број , из чега следи да је a паран број . Пишемо да је a=2c , па замењујемо:2*b2=( 2c )2 , односноb2=4c2 . Сређивањем једначине добијамо да је b2=2c2 и закључијемо да бројеви a и b имају заједнички делилац , односно да нису узајамно прости као што смо на почетку доказа претпоставили . Дакле , дошли смо до контрадикције ( # ) и доказали да је корен изирационалан број . Математичка логика Марксистичка теорија