Франце Железникар
Франце Железникар (1843 — 1903), кројачки радник и један од првих словеначких социјалиста.

Биографија 
Рођен је 1. децембра 1843. године у Љубљани. Потиче из радничке породице, његов отац Фран је био кројач. После завршене основне школе, у родном месту је учио кројачки занат. У периоду од 1860. до 1868. године је радио у Грацу, Марибору, Трсту и Бечу, а потом се вратио у Љубљану.

Године 1868. је због учешћа у једној тучи, у љубљанском насељу Вевче, био осуђен на шест недеља затвора. Потом је 1869. године отишао најпре у Швајцарску, а потом у Француску. Године 1871. године, када је у Паризу била успостављена чувена „Париска комуна“, Франце је живео у Лиону. Иако није учествовао у комуни, она је оставила на њега велики утицај. Године 1873. у Паризу је постао члан републиканског словеначког кружока. По повратку у Љубљану, 1880. године је отворио кројачку радњу. Од 1881. године је политички деловао међу занатлијама, а потом се повезао и са индустријским радницима.

У периоду од 1881. до 1884. године је са листом „Народни глас“ заступао радикалне идеје у радничком покрету и имао симпатије према анархизму. Године 1884. је основао друштво са радикалним радничким ставовима. Ово друштво је било распуштено у децембру исте године, а Железникар је са осталим организаторима, међу којима је било и анархиста био осуђен на процесу у Клагенфурту. Био је првобитно осуђен на осам година тешког рада, али му је након притужбе од стране Вишег регионални суд у Грацу, казна била повећана на 10 година. Била је ово максимална казна за политичке прекршаје у Крањској. Затворску казну је служио у затвору Субен у Горњој Аустрији, али је 1892. године био помилован.

Након пуштања на слободу, придружио се социјалдемократском покрету и 1896. године учествовао у оснивању Југословенске социјалдемократске странке (ЈСДС). У радничком покрету је остао активан до своје смрти - 23. фебруара 1903. године.

Литература 

 Хронологија Радничког покрета и СКЈ 1919-1979 (књига прва). „Институт за савремену историју“ Београд и „Народна књига“ Београд, 1980. година.
 Енциклопедија Словеније (књига петнаеста). „Младинска књига“, Љубљана 2001. година.

Рођени 1843.
Умрли 1903.
Љубљанчани
Словенци
Социјалисти
Личности радничког покрета Југославије
Франце Железникар— кројачки радник и један од првих словеначких социјалиста . Биографија Рођен је децембра године у Љубљани . Потиче из радничке породице , његов отац Фран је био кројач . После завршене основне школе , у родном месту је учио кројачки занат . У периоду од до године је радио у Грацу , Марибору , Трсту и Бечу , а потом се вратио у Љубљану . Године је због учешћа у једној тучи , у љубљанском насељу Вевче , био осуђен на шест недеља затвора . Потом је године отишао најпре у Швајцарску , а потом у Француску . Године године , када је у Паризу била успостављена чувена „ Париска комуна “ , Франце је живео у Лиону . Иако није учествовао у комуни , она је оставила на њега велики утицај . Године у Паризу је постао члан републиканског словеначког кружока . По повратку у Љубљану , године је отворио кројачку радњу . Од године је политички деловао међу занатлијама , а потом се повезао и са индустријским радницима . У периоду од до године је са листом „ Народни глас “ заступао радикалне идеје у радничком покрету и имао симпатије према анархизму . Године је основао друштво са радикалним радничким ставовима . Ово друштво је било распуштено у децембру исте године , а Железникар је са осталим организаторима , међу којима је било и анархиста био осуђен на процесу у Клагенфурту . Био је првобитно осуђен на осам година тешког рада , али му је након притужбе од стране Вишег регионални суд у Грацу , казна била повећана нагодина . Била је ово максимална казна за политичке прекршаје у Крањској . Затворску казну је служио у затвору Субен у Горњој Аустрији , али је године био помилован . Након пуштања на слободу , придружио се социјалдемократском покрету и године учествовао у оснивању Југословенске социјалдемократске странке ( ЈСДС ) . У радничком покрету је остао активан до своје смрти - фебруара године . Литература Хронологија Радничког покрета и СКЈ( књига прва ) . „ Институт за савремену историју “ Београд и „ Народна књига “ Београд , година . Енциклопедија Словеније ( књига петнаеста ) . „ Младинска књига “ , Љубљана година . Рођени Умрли Љубљанчани Словенци Социјалисти Личности радничког покрета Југославије