Anaerobni organizam
Anaerobni organizam ili anaerob je organizam kome nije neophodan kiseonik za rast. Takav organizam može da ima negativnu reakciju ili čak da ugine u prisustvu kiseonika, jer bolje izvršava svoje telesne funkcije u odsustvu kiseonika. Anaerobni organizam može da bude jednoćelijski ili višećelijski (poput metazoa ili kompleksnijih organizama kao što su crvi iz dubokog mora). Pojedini paraziti (npr. -{Trichinella spiralis}-) imaju anaerobnu respiraciju u infektiranim ćelijama. Neki od uglavnom jednoćelijskih anaerobnih mikroba su protozoe, mada većinu anaerobnih mikroba sačinjavaju bakterije i arheje. Iz praktičnih razloga se dele u tri kategorije: 
obligatni anaerobi - kod njih kiseonik izaziva oštećenja
aerotolerantni organizmi - oni ne mogu da koriste kiseonik za rast, ali su tolerantni na njegovo prisustvo
fakultativni anaerobi - oni mogu da rastu sa i bez kiseonika, ali koriste kiseonik kad je dostupan
U ljudskim bićina ti organizmi se obično nalaze u gastrointestinalnom traktu. Neke od anaerobnih bakterija proizvode klinički važne toksine (e.g. tetanus).

Energetski metabolizam
Obligativni anaerobi mogu da koriste fermentaciju ili anaerobnu respiraciju. Aerotolerantni organizmi su strogo fermentativni. U prisustvu kiseonika, fakultativni anaerobi koriste aerobnu respiraciju; dok u odsustvu kiseonika, neki od njih vrše fermentaciju, a neki anaerobnu respiraciju.

Fermentacija 
Postoji mnoštvo anaerobnih fermentativnih reakcija.

Fermentativni anaerobni organizmi uglavnom koriste mlečno kiselinski fermentacioni put:
-{C6H12O6 + 2 ADP + 2 fosfat → 2 mlečna kiselina + 2 ATP}-

Energija oslobođena u ovoj reakciji je oko 150 kJ / mol. Ona se konzervira regeneracijom dva molekula ATP iz ADP po molekulu glukoze. To je samo 5% energije po molekulu šećera koju tipično generiše aerobna reakcija.

Biljke i gljive (e.g., kvasci) generalno koriste alkoholnu (etanolnu) fermentaciju, kad je pristup kiseoniku ograničen:
-{C6H12O6 + 2 ADP + 2 phosphate → 2 C2H5OH + 2 CO2↑ + 2 ATP}-

Oslobođena energija je oko 180 kJ / mol, što se konzervira regeneracijom dva ATP molekula iz ADP po molekulu glukoze.

Anaerobne bakterije i arheje koriste ove i niz drugih fermentativnih pateva, e.g., propionsko kiselinska fermentacija, buterno kiselinska fermentacija, mešovita kiselinska fermentacija, butandiolna fermentacija, Stiklandova fermentacija, acetogeneza, ili metanogeneza.

Reference

Vidi još
Aerobni organizam
Anaerobna infekcija
Anaerobno varenje
Biogas

Биодеградација
Ћелијско дисање
Микробиологија
Anaerobni organizam ili anaerob je organizam kome nije neophodan kiseonik za rast . Takav organizam može da ima negativnu reakciju ili čak da ugine u prisustvu kiseonika , jer bolje izvršava svoje telesne funkcije u odsustvu kiseonika . Anaerobni organizam može da bude jednoćelijski ili višećelijski ( poput metazoa ili kompleksnijih organizama kao što su crvi iz dubokog mora ) . Pojedini paraziti ( npr. -{ Trichinella spiralis }- ) imaju anaerobnu respiraciju u infektiranim ćelijama . Neki od uglavnom jednoćelijskih anaerobnih mikroba su protozoe , mada većinu anaerobnih mikroba sačinjavaju bakterije i arheje . Iz praktičnih razloga se dele u tri kategorije : obligatni anaerobi - kod njih kiseonik izaziva oštećenja aerotolerantni organizmi - oni ne mogu da koriste kiseonik za rast , ali su tolerantni na njegovo prisustvo fakultativni anaerobi - oni mogu da rastu sa i bez kiseonika , ali koriste kiseonik kad je dostupan U ljudskim bićina ti organizmi se obično nalaze u gastrointestinalnom traktu . Neke od anaerobnih bakterija proizvode klinički važne toksine ( e.g. tetanus ) . Energetski metabolizam Obligativni anaerobi mogu da koriste fermentaciju ili anaerobnu respiraciju . Aerotolerantni organizmi su strogo fermentativni . U prisustvu kiseonika , fakultativni anaerobi koriste aerobnu respiraciju ; dok u odsustvu kiseonika , neki od njih vrše fermentaciju , a neki anaerobnu respiraciju . Fermentacija Postoji mnoštvo anaerobnih fermentativnih reakcija . Fermentativni anaerobni organizmi uglavnom koriste mlečno kiselinski fermentacioni put : -{ C6H12O6 +ADP +fosfat →mlečna kiselina +ATP }- Energija oslobođena u ovoj reakciji je okokJ / mol . Ona se konzervira regeneracijom dva molekula ATP iz ADP po molekulu glukoze . To je samo energije po molekulu šećera koju tipično generiše aerobna reakcija . Biljke i gljive ( e.g . , kvasci ) generalno koriste alkoholnu ( etanolnu ) fermentaciju , kad je pristup kiseoniku ograničen : -{ C6H12O6 +ADP +phosphate →C2H5OH +CO2↑ +ATP }- Oslobođena energija je okokJ / mol , što se konzervira regeneracijom dva ATP molekula iz ADP po molekulu glukoze . Anaerobne bakterije i arheje koriste ove i niz drugih fermentativnih pateva , e.g . , propionsko kiselinska fermentacija , buterno kiselinska fermentacija , mešovita kiselinska fermentacija , butandiolna fermentacija , Stiklandova fermentacija , acetogeneza , ili metanogeneza . Reference Vidi još Aerobni organizam Anaerobna infekcija Anaerobno varenje Biogas Биодеградација Ћелијско дисање Микробиологија