Ранохришћанска гробница у Нишкој Бањи
Ранохришћанска гробница у Нишкој Бањи је  археолошко налазиште са монументалном некрополом-гробницом са две калоте типа хипогеум и сакрални споменик из Античког Рима.  Приликом изградње нове здравствене установе 1972. године на простору данашњег главног парка Нишке Бање, заједно са остацима насеља из халштатског доба с краја 5. века или почетка 6. века, откривена је ова некропола са две калоте, које веома личе гробницама са две калоте у некрополи у Јагодин-мали у Нишу. 

По завршеним археолошких истраживања гробница је архитектонски укомпонована у склоп новосаграђеног хотела „Радон“ у Нишкој Бањи.

Положај 
Ранохришћанска гробница у Нишкој Бањи се налази на простору данашњег главног парка Нишке Бање,  заједно са остацима насеља из халштатског доба с краја 5. века или с почетка 6. века,  испред јужног улаза у Институт за превенцију, лечење и рехабилитацију реуматичних и кардиоваскуларних болести „Радон” у Нишкој Бањи.

У административном смислу налази се на територији града Ниша  у  градској општини Нишка Бања, на катастарској парцели број 1112/1 КО Нишка Бања у државној својини.

Историја 
Хришћанска традиција, која је почела да се шири у 4. веку на простору Нишке котлине и Наиса у њему, наставила је даљу експанзију са Константиновим признањем хришћанства 313. године, што је на овом простору оставило бројне материјалне трагове. Из периода од 4.  до 6. века налазимо бројне остатке некропола-гробница, од којих је једна од значајнијих и гробница у Нишкој Бањи. Тако је Наис од 4. века, захваљујући Константину, и касније другим царевима пореклом са овог простора, постао култно и културно средиште, јако верско жариште и познато епископско седиште.

Још од давно прошлих времена, из римског утврђења у оквиру прастарог Naisusa пружао се ка истоку и надомак античке Нишке Бање, познати  Виа Милитарис – (), који је чинио знамениту античку трасу () којом су се, и у најзападнијем простору Понишавља, савлађивала одређена територијална одстојања. Са „стратегијског, верског и трговачког гледишта ова траса била је најважнији путни правац Балканског полуострва“ још у ранијим друштвеним периодима, па су бројни истраживачи закључили „да се у нешто ближој прошлости, као и у знатно старијим временима, још у античко доба, за Нишку Бању и њене лековите воде, знало и изван локалне средине“. То је у Нишку Бању привукло бројне хришћане који су на овом простору, поред објеката за становање почели да граде сакралне објекте међу којима и гробнице. Главни разлог је био у томе што су бањске терме Нишке Бање биле „природом локализоване“ поред значајног пута, који је „ за дуго време чинио једини спој између античког и постантичког Запада и Истока.”  

Ова као и друге гробнице на територије античког Наиса су најречитије сведочанство о градитељским способностима првих хришћана Наиса данас Ниша, али и сведочанство којом се брзином знање из Римске престонице, где су се у увелико градиле куполне грађевине, ширило и по ободу царства. Захваљујући доброј комуникацији Нишке котлине са свим просторима Римског царства, архитектонски облици гробнице у Нишкој Бањи, могу се упоредити са онима из некрополе у Јагодин мали у Нишу, али и онима у Солуну, опредељујући њен настанак за 6. век.

У то време сахрањивање је вршено у истим типовима гробницама у Солуну, Софији и Нишу. Како вишекуполне гробнице у Солуну . и Нишу подсећају на црквене грађевине, њихова непосредна веза, од архитектуре до претпоставке, је неоспорна као и чињеница да су ове грађевине највероватније градили исти мајстори који су на овом простору балкана градили цркве и зидали гробнице.

Архитектура  
Ранохришћанска гробница у Нишкој Бањи је грађевина квадратне основе висине 250 cm са страницама дугачким по 540 cm, и зидовима дебелим око 50 cm. Гробница је у целости озидана опеком. Спољне површине калота и бачвасти сводови, прилаза гробници - дромос, као и зидна платна у унутрашњости гробнице, заједно са подним површинама, прекривени су танким слојем малтера, су димензија  5,31 х 5,39 х 2,41 m.

Унутрашњост гробнице подељена је на две истоветне просторије са по две правоугаона гробна места (аркосолијума), на северној и јужној страни. 

Изнад квадратног простора формираног између аркосолијума изнад обадве просторије уздижу се куполе, које су са све четири стране обухваћене луковима и ослоњене на пандантифе. Источна купола ослоњена је са северне и јужне стране на лукове аркосолија, са источне на лук изнад улаза а са западне на лучни отвор између просторија, док западну просторију са западне стране придржава лук у западном зиду. Захваљујући систему лукова, из квадратне основе се, преко пандантифа, прешло у кружну основу купола. Аркосолијуми су засведени полуобличастим сводом висине 110 см. Бочни зидови аркосолијума једним делом су избачени у простор у виду испуста сегмента лука, чиме се добило на стабилности. 

Унутрашњост гробнице омалтерисана је слојем хидрауличног малтера. Унутар гробнице су четири лучне нише у саставу којих су уздигнута лежишта на којима су били постављани сандуци са покојницима. Улаз чини ходник са неколико степеника. 

Лежишта за покојнике у гробници, која су величине 110х190 cm, уздигнута су за 25 cm у односу на ниво пода и ограђена зидом ширине 15 cm и висине око 40 cm. 

Гробница је оријентисана исток - запад, са улазом на истоку димензије 63х95 cm. Са источне стране гробнице је прилаз којим се преко неколико фланкираних степеника улази у унутрашњост гробницу. Правоугаони улазни отвор затваран је ужљебљеном каменом плочом. Изнад улаза у гробницу постоји кубична степенаста конструкција, која, осим што наглашава улазну партију, заклања и калоте. Она нема никакву статичну улогу

Материјални налази и њихов значај 
Након ископавања гробнице у њој су откривени скромни материјални прилози: 

 коштани чешаљ, 
 керамички суд, 
 остаци два скелета сахрањених покојника. Међу скелетним остацима покојника, откривено је да је један био обучен у једноставан тамномрки хаљетак. Други, у северној гробној прегради имао је кошуљу са дугачким рукавима која је досезала до половина бутних костију.

Археолошко налазиште је значајна, јединствена и целовито сачувана грађевина фунералне архитектуре у области касноантичког и рановизантијског Наиса (Ниша). Од посебног значаја је потпуна презентација фунералне архитектуре касноантичког периода на тлу Републике Србије.

Заштита културног добра 
Ранохришћанска гробница у Нишкој Бањи, која је у територијално надлежни Завод за заштиту споменика културе Ниш, уписана је 17. августа 2012. у централном регистру под бројем АН 158. Упис је извршен на основу Одлука Владе Републике Србије 05 број 633-2769/2012 од 10.05.2012.

Гробница, као културно добро од посебеног значаја је примарно након ископавања 1972. године и изградње стационара „Радон“ обновљена и конзервирана. Од тада, изложена је атмосферским утицајима и до данас је неадекватно очувана и заштићена. Како не би и надаље била препуштена зубу времена, потребно је око и изнад ње изградити заштитне зидове и кров од стакла чиме би било заустављено њено даље пропадања, а с друге стране гробница би у правом изгледу постала доступнија туристима.

Извори

Спољашње везе 
 Касноантичка гробница у Нишкој Бањи

Туристичке атракције у Србији
Непокретна културна добра
Градска општина Нишка Бања
Археолошка налазишта у Нишу
Антички Наис
Споменици у Нишу
Ранохришћанска гробница у Нишкој Бањи је археолошко налазиште са монументалном некрополом-гробницом са две калоте типа хипогеум и сакрални споменик из Античког Рима . Приликом изградње нове здравствене установе године на простору данашњег главног парка Нишке Бање , заједно са остацима насеља из халштатског доба с краја века или почетка века , откривена је ова некропола са две калоте , које веома личе гробницама са две калоте у некрополи у Јагодин-мали у Нишу . По завршеним археолошких истраживања гробница је архитектонски укомпонована у склоп новосаграђеног хотела „ Радон “ у Нишкој Бањи . Положај Ранохришћанска гробница у Нишкој Бањи се налази на простору данашњег главног парка Нишке Бање , заједно са остацима насеља из халштатског доба с краја века или с почетка века , испред јужног улаза у Институт за превенцију , лечење и рехабилитацију реуматичних и кардиоваскуларних болести „ Радон ” у Нишкој Бањи . У административном смислу налази се на територији града Ниша у градској општини Нишка Бања , на катастарској парцели број1 КО Нишка Бања у државној својини . Историја Хришћанска традиција , која је почела да се шири у веку на простору Нишке котлине и Наиса у њему , наставила је даљу експанзију са Константиновим признањем хришћанства године , што је на овом простору оставило бројне материјалне трагове . Из периода од до века налазимо бројне остатке некропола-гробница , од којих је једна од значајнијих и гробница у Нишкој Бањи . Тако је Наис од века , захваљујући Константину , и касније другим царевима пореклом са овог простора , постао култно и културно средиште , јако верско жариште и познато епископско седиште . Још од давно прошлих времена , из римског утврђења у оквиру прастарог Naisusa пружао се ка истоку и надомак античке Нишке Бање , познати Виа Милитарис – ( ) , који је чинио знамениту античку трасу ( ) којом су се , и у најзападнијем простору Понишавља , савлађивала одређена територијална одстојања . Са „ стратегијског , верског и трговачког гледишта ова траса била је најважнији путни правац Балканског полуострва “ још у ранијим друштвеним периодима , па су бројни истраживачи закључили „ да се у нешто ближој прошлости , као и у знатно старијим временима , још у античко доба , за Нишку Бању и њене лековите воде , знало и изван локалне средине “ . То је у Нишку Бању привукло бројне хришћане који су на овом простору , поред објеката за становање почели да граде сакралне објекте међу којима и гробнице . Главни разлог је био у томе што су бањске терме Нишке Бање биле „ природом локализоване “ поред значајног пута , који је „ за дуго време чинио једини спој између античког и постантичког Запада и Истока . ” Ова као и друге гробнице на територије античког Наиса су најречитије сведочанство о градитељским способностима првих хришћана Наиса данас Ниша , али и сведочанство којом се брзином знање из Римске престонице , где су се у увелико градиле куполне грађевине , ширило и по ободу царства . Захваљујући доброј комуникацији Нишке котлине са свим просторима Римског царства , архитектонски облици гробнице у Нишкој Бањи , могу се упоредити са онима из некрополе у Јагодин мали у Нишу , али и онима у Солуну , опредељујући њен настанак за век . У то време сахрањивање је вршено у истим типовима гробницама у Солуну , Софији и Нишу . Како вишекуполне гробнице у Солуну \ . и Нишу подсећају на црквене грађевине , њихова непосредна веза , од архитектуре до претпоставке , је неоспорна као и чињеница да су ове грађевине највероватније градили исти мајстори који су на овом простору балкана градили цркве и зидали гробнице . Архитектура Ранохришћанска гробница у Нишкој Бањи је грађевина квадратне основе висинеcm са страницама дугачким поcm , и зидовима дебелим окоcm . Гробница је у целости озидана опеком . Спољне површине калота и бачвасти сводови , прилаза гробници - дромос , као и зидна платна у унутрашњости гробнице , заједно са подним површинама , прекривени су танким слојем малтера , су димензија 31 х39 х41 m . Унутрашњост гробнице подељена је на две истоветне просторије са по две правоугаона гробна места ( аркосолијума ) , на северној и јужној страни . Изнад квадратног простора формираног између аркосолијума изнад обадве просторије уздижу се куполе , које су са све четири стране обухваћене луковима и ослоњене на пандантифе . Источна купола ослоњена је са северне и јужне стране на лукове аркосолија , са источне на лук изнад улаза а са западне на лучни отвор између просторија , док западну просторију са западне стране придржава лук у западном зиду . Захваљујући систему лукова , из квадратне основе се , преко пандантифа , прешло у кружну основу купола . Аркосолијуми су засведени полуобличастим сводом висинесм . Бочни зидови аркосолијума једним делом су избачени у простор у виду испуста сегмента лука , чиме се добило на стабилности . Унутрашњост гробнице омалтерисана је слојем хидрауличног малтера . Унутар гробнице су четири лучне нише у саставу којих су уздигнута лежишта на којима су били постављани сандуци са покојницима . Улаз чини ходник са неколико степеника . Лежишта за покојнике у гробници , која су величине190 cm , уздигнута су заcm у односу на ниво пода и ограђена зидом ширинеcm и висине окоcm . Гробница је оријентисана исток - запад , са улазом на истоку димензије95 cm . Са источне стране гробнице је прилаз којим се преко неколико фланкираних степеника улази у унутрашњост гробницу . Правоугаони улазни отвор затваран је ужљебљеном каменом плочом . Изнад улаза у гробницу постоји кубична степенаста конструкција , која , осим што наглашава улазну партију , заклања и калоте . Она нема никакву статичну улогу Материјални налази и њихов значај Након ископавања гробнице у њој су откривени скромни материјални прилози : коштани чешаљ , керамички суд , остаци два скелета сахрањених покојника . Међу скелетним остацима покојника , откривено је да је један био обучен у једноставан тамномрки хаљетак . Други , у северној гробној прегради имао је кошуљу са дугачким рукавима која је досезала до половина бутних костију . Археолошко налазиште је значајна , јединствена и целовито сачувана грађевина фунералне архитектуре у области касноантичког и рановизантијског Наиса ( Ниша ) . Од посебног значаја је потпуна презентација фунералне архитектуре касноантичког периода на тлу Републике Србије . Заштита културног добра Ранохришћанска гробница у Нишкој Бањи , која је у територијално надлежни Завод за заштиту споменика културе Ниш , уписана је августа у централном регистру под бројем АН Упис је извршен на основу Одлука Владе Републике Србијеброј2012 од05.2012. Гробница , као културно добро од посебеног значаја је примарно након ископавања године и изградње стационара „ Радон “ обновљена и конзервирана . Од тада , изложена је атмосферским утицајима и до данас је неадекватно очувана и заштићена . Како не би и надаље била препуштена зубу времена , потребно је око и изнад ње изградити заштитне зидове и кров од стакла чиме би било заустављено њено даље пропадања , а с друге стране гробница би у правом изгледу постала доступнија туристима . Извори Спољашње везе Касноантичка гробница у Нишкој Бањи Туристичке атракције у Србији Непокретна културна добра Градска општина Нишка Бања Археолошка налазишта у Нишу Антички Наис Споменици у Нишу