Квантитативни поремећаји памћења
Квантитативни поремећаји памћења представља промену обима и јасноће репродукције.

Поремећаји памћења се деле на квалитативне, квантитативне и поремећаје временског тока догађаја..

Клинички облици квантитативних поремећааја су:

Хипермнезија 

Хипермнезија подразумева изузетно појачану способност репродукције догађаја који се се већ догодили и то до најситнијих детаља. Нормално је да се човек боље присећа детаља који су афективно пребнојени, међутим, поред тога постоје и посебно обдарени људи (вештаци памћења), који су у стању да упамте необично велики број детаља. Ова способност међутин, не мора бити уско повезана с оштом интелигенцијом субјекта. Хипермнезију у патолошким случајевима срећемо код делирантних стања, у току епилептичне ауре, у изразито стресним ситуацијама, поготову ако је притом и живот угрожен (дављење на пример). Среће се код маничних и хипоманичних поремећаја. Запажа се и код фебрилних стања, под дејством амфетамина (психоактивна супстанца), и других халуциногених дрога. Пренаглашена способност присећања детаља се среће и код параноика, који се присећа сваког детаља који би могао имати извесне мере са његовим суманутим идејама.

Хипомнезија 

Хипомнезија представља умањену способност упамћивања и репродукције.хипоманија може бити органска, која се јавља у склопу успореног мисаоног тока, код хиповигилне пажње, несигурне оријентације и смаљене критичности. Функционалну хипоманију карактерише селективно оштећење и односи се само на извесне садржаје.

Пролазна заборавност 

Пролазна заборавност се јавља у оквиру стања са наглашеним емоционалним тоном: страх, бес, поспаност, замор и сл.

Амнезија 

Амнезија представља одсуство памћења, илинеспособност репродукције догађаја из одређеног временског периода. Амнезије се могу манихествовати у виду делимичне (изостају одређени садржаји из целине) амнезије, трајне (немогућност присећања свих догађаја и доживљаја у одређеном временском периоду, најчешће у поремећају свести), амнезије. 

Према етиологији, амнезије делимо на:

 Органске амнезије, које су последица деловања физичких, инфективних или токсичних агенса на мозак (запађење мозга, потреси мозга, запаљењске промене, спољашњи или унутрашњи извори тровања, поремећаји крвотока у мозгу, епилептичке кризе).

 Функционалне амнезије или психогене амнезије, настају као последица функционалних промена свести (сужења свести). Нема знакова органских оштећења мозга.

Ретроградна амнезија 

Ретроградна амнезија се односи на немогућност присећања за догађаје који су се десили непосредно пре физичке повреде главе и консекутивног прекуда континуитета свести. Немогућност присећања може обухватати период различитог трајања. Најдужи перид је одмах наком освешћења, а са даљим опоравком се скраћује. Пракса показује да се ретроградна амнезија мајчешће "задржава" неколико секунди непосредно пре повређивања. Ретроградна амнезија се може јавити услед физичких повреда главе - потреса или нагњечења главе, неуспелог вешања, акутног тровања, апликовања електроконвулзивне терапије и слично.

Конградна амнезија 

Конградна амнезија подразумева период несећања за збивања у периоду измењеног стања свести, тј. нема потпуног прекида у време повреде. Несећање постоји само за период континуитета свести.

Антероградна амнезија 

Антероградна амнезија Означава немогућност присећања за збивања током периода "нормализације" стања свести непосредно после потпуног прекидањеног континуитета. Карактеристична је за сенилну церебралну дегенерацију.

Лакунарна амнезија 

Лакунарна или ограничена амнезија обухвата само неки изоловани догађај, или групу догађаја, који су обично имали јако афективно значење. Може се јавити и као последица органских оштећења, артериосклрозе церебралних крвних судова, као поседица делирантних стања и у периодима осцилације нивоа свести, будности пацијената.

Види још 
 Квалитативни поремећаји памћења

Референце

Спољашње везе 

Психологија
Клиничка психологија
Болести нервног система
Форензичка психологија
Менталне болести
Психијатријске дијагнозе
Психопатологија
Абнормална психологија
Квантитативни поремећаји памћења представља промену обима и јасноће репродукције . Поремећаји памћења се деле на квалитативне , квантитативне и поремећаје временског тока догађаја .. Клинички облици квантитативних поремећааја су : Хипермнезија Хипермнезија подразумева изузетно појачану способност репродукције догађаја који се се већ догодили и то до најситнијих детаља . Нормално је да се човек боље присећа детаља који су афективно пребнојени , међутим , поред тога постоје и посебно обдарени људи ( вештаци памћења ) , који су у стању да упамте необично велики број детаља . Ова способност међутин , не мора бити уско повезана с оштом интелигенцијом субјекта . Хипермнезију у патолошким случајевима срећемо код делирантних стања , у току епилептичне ауре , у изразито стресним ситуацијама , поготову ако је притом и живот угрожен ( дављење на пример ) . Среће се код маничних и хипоманичних поремећаја . Запажа се и код фебрилних стања , под дејством амфетамина ( психоактивна супстанца ) , и других халуциногених дрога . Пренаглашена способност присећања детаља се среће и код параноика , који се присећа сваког детаља који би могао имати извесне мере са његовим суманутим идејама . Хипомнезија Хипомнезија представља умањену способност упамћивања и репродукције.хипоманија може бити органска , која се јавља у склопу успореног мисаоног тока , код хиповигилне пажње , несигурне оријентације и смаљене критичности . Функционалну хипоманију карактерише селективно оштећење и односи се само на извесне садржаје . Пролазна заборавност Пролазна заборавност се јавља у оквиру стања са наглашеним емоционалним тоном : страх , бес , поспаност , замор и сл . Амнезија Амнезија представља одсуство памћења , илинеспособност репродукције догађаја из одређеног временског периода . Амнезије се могу манихествовати у виду делимичне ( изостају одређени садржаји из целине ) амнезије , трајне ( немогућност присећања свих догађаја и доживљаја у одређеном временском периоду , најчешће у поремећају свести ) , амнезије . Према етиологији , амнезије делимо на : Органске амнезије , које су последица деловања физичких , инфективних или токсичних агенса на мозак ( запађење мозга , потреси мозга , запаљењске промене , спољашњи или унутрашњи извори тровања , поремећаји крвотока у мозгу , епилептичке кризе ) . Функционалне амнезије или психогене амнезије , настају као последица функционалних промена свести ( сужења свести ) . Нема знакова органских оштећења мозга . Ретроградна амнезија Ретроградна амнезија се односи на немогућност присећања за догађаје који су се десили непосредно пре физичке повреде главе и консекутивног прекуда континуитета свести . Немогућност присећања може обухватати период различитог трајања . Најдужи перид је одмах наком освешћења , а са даљим опоравком се скраћује . Пракса показује да се ретроградна амнезија мајчешће " задржава " неколико секунди непосредно пре повређивања . Ретроградна амнезија се може јавити услед физичких повреда главе - потреса или нагњечења главе , неуспелог вешања , акутног тровања , апликовања електроконвулзивне терапије и слично . Конградна амнезија Конградна амнезија подразумева период несећања за збивања у периоду измењеног стања свести , тј. нема потпуног прекида у време повреде . Несећање постоји само за период континуитета свести . Антероградна амнезија Антероградна амнезија Означава немогућност присећања за збивања током периода " нормализације " стања свести непосредно после потпуног прекидањеног континуитета . Карактеристична је за сенилну церебралну дегенерацију . Лакунарна амнезија Лакунарна или ограничена амнезија обухвата само неки изоловани догађај , или групу догађаја , који су обично имали јако афективно значење . Може се јавити и као последица органских оштећења , артериосклрозе церебралних крвних судова , као поседица делирантних стања и у периодима осцилације нивоа свести , будности пацијената . Види још Квалитативни поремећаји памћења Референце Спољашње везе Психологија Клиничка психологија Болести нервног система Форензичка психологија Менталне болести Психијатријске дијагнозе Психопатологија Абнормална психологија