Славољуб Гавриловић
Славољуб Славко Гавриловић (рођен 1. августа 1923. године у Честину, у Гружи) је доктор пољопривредних наука (сточарство).

Биографија 
Славољуб - Славко Гавриловић рођен је 01.08.1923. године у Честину, у Гружи (општина Кнић), од оца Тошовић Љубомира и мајке Даринке рођене Богдановић.

Завршио је Нижу пољопривредну школу у Крагујевцу 1941. године и Средњу пољопривредну школу у Сомбору 1951. На Пољопривредном факултету у Земуну дипломирао је на ратарском одсеку 1958. После дипломирања три године радио је у СРЗ „Тиса” у Бечеју. Од 1961. године непрекидно је радио у Пољопривредном комбинату (ПИК) „Бечеј” у Бечеју, као управник Пољопривредног погона „Пољаника”, а затим погона за „Краве и млеко”.

Године 1964. по потреби даљег развоја сточарства формира службу за селекцију домаћих животиња, те као руководилац исте ради у оквиру ООУР-а Говедарство. Маја 1971. године успешно је положио испите III степена на Пољопривредном факултету у Новом Саду, и одбранио специјалистички рад „Фенотипске варијације репродуктивних и производних особина популације црно-шареног (фризијског) говечета” на ПИК-у „Бечеј”.

Ради интезивирања производње у говедарству врши укрштања домаћих шарених крава са биковима источно фризијске расе, те са мелезима Ф-1, Р1 и Р2 постиже значајно повећање млечности овог запата крава. Година 1970. иницира увоз Холштајн-фризијских стеоних јуница, те је увезено 680 грла истих. Ради упознавања ове расе јавља се потреба бољег упознавања производних и репродуктивних својстава те расе у условима Војводине (Бечеја). Због тога врши опсежна истраживања, ради добијања резултата уз сарадњу и савет са Пољопривредним факултетом у Новом Саду.

Објављује резултате својих истраживања у часописима који се баве пољопривредно-сточарском проблематиком. 15. јуна 1979. године одбранио је докторску дисертацију са темом „Утицај укрштања домаћег шареног говеда са Холштајн-фризијским на млечне особине и музне карактеристике”.

Осамдесетих година XX века формира се сектор за Развој и унапређење пољопривредне производње, те као руководилац истог ради 1986. године.

Последње две године радног стажа ради као научно стручни саветник и крајем 1988. године одлази у пензију.

Славољубов допринос развоју комбината Бечеј је врло значајан.

Награде и признања 
У току радног века активно ради у разним друштвено-политичким удружењима, нарочито у раду Удружења Пољопривредних инжењера и техничара; АПЗ Србије и Савезном удружењу, од којих је добио повеље. Као заслужни члан за друштвени рад одликован је „Орденом рада са сребрним венцем”.

Задружни савез Југославије Славољубу је доделио повељу са златном плакетом у знак признања за изузетан допринос развоју пољопривреде и задругартсва, и социјалистичких самоуправних односа на селу.

Научни и стручни радови 

Списак објављених научних и истаживачких радова по редоследу објављивања:

Референце

Види још 
 Честин (Кнић)
 Крагујевац
 Бечеј

Рођени 1923.
Српски научници
Книћани
Славољуб Славко Гавриловић ( рођен августа године у Честину , у Гружи ) је доктор пољопривредних наука ( сточарство ) . Биографија Славољуб - Славко Гавриловић рођен је08.1923. године у Честину , у Гружи ( општина Кнић ) , од оца Тошовић Љубомира и мајке Даринке рођене Богдановић . Завршио је Нижу пољопривредну школу у Крагујевцу године и Средњу пољопривредну школу у Сомбору На Пољопривредном факултету у Земуну дипломирао је на ратарском одсеку После дипломирања три године радио је у СРЗ „ Тиса ” у Бечеју . Од године непрекидно је радио у Пољопривредном комбинату ( ПИК ) „ Бечеј ” у Бечеју , као управник Пољопривредног погона „ Пољаника ” , а затим погона за „ Краве и млеко ” . Године по потреби даљег развоја сточарства формира службу за селекцију домаћих животиња , те као руководилац исте ради у оквиру ООУР-а Говедарство . Маја године успешно је положио испите III степена на Пољопривредном факултету у Новом Саду , и одбранио специјалистички рад „ Фенотипске варијације репродуктивних и производних особина популације црно-шареног ( фризијског ) говечета ” на ПИК-у „ Бечеј ” . Ради интезивирања производње у говедарству врши укрштања домаћих шарених крава са биковима источно фризијске расе , те са мелезима Ф-1 , Р1 и Р2 постиже значајно повећање млечности овог запата крава . Година иницира увоз Холштајн-фризијских стеоних јуница , те је увезеногрла истих . Ради упознавања ове расе јавља се потреба бољег упознавања производних и репродуктивних својстава те расе у условима Војводине ( Бечеја ) . Због тога врши опсежна истраживања , ради добијања резултата уз сарадњу и савет са Пољопривредним факултетом у Новом Саду . Објављује резултате својих истраживања у часописима који се баве пољопривредно-сточарском проблематиком. јуна године одбранио је докторску дисертацију са темом „ Утицај укрштања домаћег шареног говеда са Холштајн-фризијским на млечне особине и музне карактеристике ” . Осамдесетих година XX века формира се сектор за Развој и унапређење пољопривредне производње , те као руководилац истог ради године . Последње две године радног стажа ради као научно стручни саветник и крајем године одлази у пензију . Славољубов допринос развоју комбината Бечеј је врло значајан . Награде и признања У току радног века активно ради у разним друштвено-политичким удружењима , нарочито у раду Удружења Пољопривредних инжењера и техничара ; АПЗ Србије и Савезном удружењу , од којих је добио повеље . Као заслужни члан за друштвени рад одликован је „ Орденом рада са сребрним венцем ” . Задружни савез Југославије Славољубу је доделио повељу са златном плакетом у знак признања за изузетан допринос развоју пољопривреде и задругартсва , и социјалистичких самоуправних односа на селу . Научни и стручни радови Списак објављених научних и истаживачких радова по редоследу објављивања : Референце Види још Честин ( Кнић ) Крагујевац Бечеј Рођени Српски научници Книћани