Јован Трифуноски
Јован Трифуноски (Вруток, 23. септембар 1914 — Београд, 1. фебруар 1997) био је српски и македонски географ и антропогеограф.

Биографија 
Рођен је 23. септембра 1914. године у селу Вруток код Гостивара, у српској земљорадничкој породици. Отац се звао Филип, а стриц Србин. Основну школу завршио је у родном селу а седам разреда гимназије у Скопљу. Осми разред и дипломски испит положио је у Тетову. На Филозофски факултет у Скопљу уписао се 1935. и завршио га са успехом 1939. године. После завршених студија одлази у војску у Београду, где служи у Војно-географском институту. Из војске је изашао као геодетски потпоручник. Од новембра 1940. до марта 1941. године био је асистент на географском институту при Филозофском факултету у Скопљу. Учествовао је у Априлском рату. За време окупације боравио је као избеглица у Београду. Од 1941. до 1943, радио је као асистент на Геофрафском институту у Београду када је отпуштен, па је радио као професор географије у Другој и Петој београдској гимназији.

Године 1943. положио је државни асистенски испит који му је признат и од нових власти пред специјалном државном комисијом 1945. од 1943. до 1945. радио је као асистент на Београдском географском институту. Године 1946. пребачен је у Скопље, на Скопски филозофски факултет где је као асистент радио до 1952, када добија звање универзитетског предавача. Докторирао је 1950. године пред комисијом Сану одбранивши као тезу антропогеографску студију: Кумановско-прешевска Црна Гора. На Скопском Универзитету радио је до свог пензионисања 1979. године.

Радио је у Београду и Скопљу као редовни и ванредни професор. Целог живота радио је на антропогеографским изучавањима, остварујући идеју Јована Цвијића, бар што се тиче јужног дела Југославије, о антропогеогрефском изучвању свих насеља у земљи-Едиција Насеља и порекло становништва. Објавио је велики број монографија и стручних расправа на тему антропогеографије у еминентним часописима као што су: Гласник српског географског друштва, Српски етнографски зборник, Гласник САНУ-а и у многим другим.

Често је истицао српску етничку припадност и у својим радовима истицао српски карактер македонског становништва, не одричући савремено постојање македонске нације. Године 1995. то своје мишљење исказао је у делу Македонизирање Јужне Србије. Од почетка 1984. године био је стално настањен у Београду, где је и умро 1. фебруара 1997. године.

У радовима се до 1944. потписивао као Трифуновић.

Библиографија 
 Кумановско-прешевска Црна Гора, Београд 1951.
 Кумановска област, Скопје 1974.
 Кривопаланачка област
 Сеоска насеља Скопске котлине, Скопје 1974.
 Сеоска насеља Скопског поља
 Скопска Црна Гора
 Скопски Дервен
 Поречието на Кадина река
 Слив Маркове реке
 Полог
 Охридско-струшка област
 Битољско-прилепска котлина
 Кочанска котлина
 Струмички крај
 Овчепољска котлина
 Кичевска котлина
 Врањска котлина
 Грделичка клисура
 Качаничка клисура
 Горња Пчиња
 Македонска градска насеља
 Албанско становништво у Ср Македонији
 Турско становништво у Ср Македонији
 О пореклу становништва у Струмичкој котлини
 Македонизирање јужне Србије

Извори

Спољашње везе 

 Ј. Трифуноски: Москопоље - уништена хришћанска варош у Албанији
 https://docs.google.com/file/d/0B3ma9plMXxAEWV92a0Y5RURwMms/edit Кумановско-прешевска Црна Гора - Докторска дисертација

Рођени 1914.
Умрли 1997.
Гостиварци
Срби у Северној Македонији
Српски географи
Српски етнографи
Српски антрополози
Доктори географије
Јован Трифуноски ( Вруток , септембар— Београд , фебруарбио је српски и македонски географ и антропогеограф . Биографија Рођен је септембра године у селу Вруток код Гостивара , у српској земљорадничкој породици . Отац се звао Филип , а стриц Србин . Основну школу завршио је у родном селу а седам разреда гимназије у Скопљу . Осми разред и дипломски испит положио је у Тетову . На Филозофски факултет у Скопљу уписао се и завршио га са успехом године . После завршених студија одлази у војску у Београду , где служи у Војно-географском институту . Из војске је изашао као геодетски потпоручник . Од новембра до марта године био је асистент на географском институту при Филозофском факултету у Скопљу . Учествовао је у Априлском рату . За време окупације боравио је као избеглица у Београду . Од до радио је као асистент на Геофрафском институту у Београду када је отпуштен , па је радио као професор географије у Другој и Петој београдској гимназији . Године положио је државни асистенски испит који му је признат и од нових власти пред специјалном државном комисијом од до радио је као асистент на Београдском географском институту . Године пребачен је у Скопље , на Скопски филозофски факултет где је као асистент радио до када добија звање универзитетског предавача . Докторирао је године пред комисијом Сану одбранивши као тезу антропогеографску студију : Кумановско-прешевска Црна Гора . На Скопском Универзитету радио је до свог пензионисања године . Радио је у Београду и Скопљу као редовни и ванредни професор . Целог живота радио је на антропогеографским изучавањима , остварујући идеју Јована Цвијића , бар што се тиче јужног дела Југославије , о антропогеогрефском изучвању свих насеља у земљи-Едиција Насеља и порекло становништва . Објавио је велики број монографија и стручних расправа на тему антропогеографије у еминентним часописима као што су : Гласник српског географског друштва , Српски етнографски зборник , Гласник САНУ-а и у многим другим . Често је истицао српску етничку припадност и у својим радовима истицао српски карактер македонског становништва , не одричући савремено постојање македонске нације . Године то своје мишљење исказао је у делу Македонизирање Јужне Србије . Од почетка године био је стално настањен у Београду , где је и умро фебруара године . У радовима се до потписивао као Трифуновић . Библиографија Кумановско-прешевска Црна Гора , Београд Кумановска област , Скопје Кривопаланачка област Сеоска насеља Скопске котлине , Скопје Сеоска насеља Скопског поља Скопска Црна Гора Скопски Дервен Поречието на Кадина река Слив Маркове реке Полог Охридско-струшка област Битољско-прилепска котлина Кочанска котлина Струмички крај Овчепољска котлина Кичевска котлина Врањска котлина Грделичка клисура Качаничка клисура Горња Пчиња Македонска градска насеља Албанско становништво у Ср Македонији Турско становништво у Ср Македонији О пореклу становништва у Струмичкој котлини Македонизирање јужне Србије Извори Спољашње везе Ј . Трифуноски : Москопоље - уништена хришћанска варош у Албанији https://docs.google.com/file/d/0B3ma9plMXxAEWV92a0Y5RURwMms/edit Кумановско-прешевска Црна Гора - Докторска дисертација Рођени Умрли Гостиварци Срби у Северној Македонији Српски географи Српски етнографи Српски антрополози Доктори географије