Konjugovani sistem
-{T|sr-ec:Конјуговани систем;sr-el:Konjugovani sistem;sr:Konjugovani sistem}-

U hemiji, ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugovani sistem je grupa vezanih -{p}--orbitala sa delokalizovanim elektronima u jedinjenjima sa naizmeničnim jednostrukim i višestrukim vezama. Prisustvo ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugovanog sistema generalno snižava sveukupnu energiju molekula i povećava njegovu stabilnost. Slobodni parovi, radikali i karbenijum joni mogu da budu deo sistema. Jedinjenje može da bude ciklično, aciklično, linearno ili mešovito.

Ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugacija je preklapanje jedne p-orbitale sa drugom u pravcu sigma veze (kod većih atoma d-orbitale mogu da učestvuju). Ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugovani sistemi sadrže regione preklapajućih p-orbitala, koji premoštavaju jednostruke veze. Oni omogućavaju delokalizaciju pi elektrona duž svih susednih poravnatih p-orbitala. Pi elektroni ne pripadaju pojedinačnoj vezi ili atomu, već grupi atoma.

Primeri velikih ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugovanih sistema su grafen, grafit, provodni polimeri, i ugljenične nanocevi.

Mehanizam 

Ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugacija je moguća kod naizmeničnih jednostrukih i dvostrukih veza. Dokle god svaki atom u lancu ima raspoloživu -{p}--orbitalu, sistem se može smatrati ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugovanim. Na primer, furan (na slici) je petočlani prsten sa dve naizmenične dvostruke veze i jednim kiseonikom u poziciji 1. Kiseonik ima dva slobodna para elektrona, jedan od kojih zauzima p-orbitalu u podesnoj poziciji, čime se održava ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugacija tog petočlanog prstena. Prisustvo azota u prstenu ili grupama u α poziciji u odnosu na karbonilnu grupu (-{C=O}-), iminsku grupu (-{C=N}-), vinil grupu (-{C=C}-), ili a-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-on takođe može da bude izvor pi orbitala kojim se održava ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugacija.

Postoje i drugi tipovi ko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugacije. Homoko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugacija je preklapanje dva π-sistema razdvojena neko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugovanom grupom, kao što je -{CH}-2. Na primer, molekul -{CH2=CH–CH2–CH=CH2}- (1,4-pentadien) je homoko-{sr-ec:нј;sr-el:nj;sr:nj}-ugovan, jer su dve -{C=C}- dvostruke veze (svaka dvostruka veza sadrži jednu π vezu) razdvojene jednom -{CH}-2 grupom.

Vidi još 
 Rezonancija
 -{sr-ec:Хиперконјугација;sr-el:Hiperkonjugacija;sr:Hiperkonjugacija}-
 Polien

Reference 

Физичка органска хемија
-{ T|sr-ec:Конјуговани систем ; sr-el:Konjugovani sistem ; sr:Konjugovani sistem } - U hemiji , ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugovani sistem je grupa vezanih -{ p } --orbitala sa delokalizovanim elektronima u jedinjenjima sa naizmeničnim jednostrukim i višestrukim vezama . Prisustvo ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugovanog sistema generalno snižava sveukupnu energiju molekula i povećava njegovu stabilnost . Slobodni parovi , radikali i karbenijum joni mogu da budu deo sistema . Jedinjenje može da bude ciklično , aciklično , linearno ili mešovito . Ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugacija je preklapanje jedne p-orbitale sa drugom u pravcu sigma veze ( kod većih atoma d-orbitale mogu da učestvuju ) . Ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugovani sistemi sadrže regione preklapajućih p-orbitala , koji premoštavaju jednostruke veze . Oni omogućavaju delokalizaciju pi elektrona duž svih susednih poravnatih p-orbitala . Pi elektroni ne pripadaju pojedinačnoj vezi ili atomu , već grupi atoma . Primeri velikih ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugovanih sistema su grafen , grafit , provodni polimeri , i ugljenične nanocevi . Mehanizam Ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugacija je moguća kod naizmeničnih jednostrukih i dvostrukih veza . Dokle god svaki atom u lancu ima raspoloživu -{ p } --orbitalu , sistem se može smatrati ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugovanim . Na primer , furan ( na slici ) je petočlani prsten sa dve naizmenične dvostruke veze i jednim kiseonikom u poziciji Kiseonik ima dva slobodna para elektrona , jedan od kojih zauzima p-orbitalu u podesnoj poziciji , čime se održava ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugacija tog petočlanog prstena . Prisustvo azota u prstenu ili grupama u α poziciji u odnosu na karbonilnu grupu ( -{ C=O }- ) , iminsku grupu ( -{ C=N }- ) , vinil grupu ( -{ C=C }- ) , ili a-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -on takođe može da bude izvor pi orbitala kojim se održava ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugacija . Postoje i drugi tipovi ko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugacije . Homoko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugacija je preklapanje dva π-sistema razdvojena neko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugovanom grupom , kao što je -{ CH } -2 . Na primer , molekul -{ CH2=CH–CH2–CH=CH2 } -4-pentadien ) je homoko-{ sr-ec:нј ; sr-el:nj ; sr:nj } -ugovan , jer su dve -{ C=C }- dvostruke veze ( svaka dvostruka veza sadrži jednu π vezu ) razdvojene jednom -{ CH } -2 grupom . Vidi još Rezonancija -{ sr-ec:Хиперконјугација ; sr-el:Hiperkonjugacija ; sr:Hiperkonjugacija }- Polien Reference Физичка органска хемија