Dvoelektronska tricentarska veza
Dvoelektronska tricentarska veza je elektronski oskudna hemijska veza gde tri atoma dele dva elektrona. Kombinacijom tri atomske orbitale se formiraju tri molekulske orbitale: jedna vezujuća, jedna nevezujuća, i jedna antivezujuća. Dva elektrona idu u vezujuću orbitalu, što dovodi do net vezujućeg efekta i formiranja hemijske veze između sva tri atoma. U mnogim uobičajenim vezama ovog tipa, vezujuća orbitala je pomerena u smeru dva od tri atoma, umesto da bude ravnomerno raspodeljena među sva tri. Najjednostavniji primer 3c-2e veze je trivodonični katjon, -{H}-3. Još jedan primer 3c-2e veze su divodonični kompleksi.

Jedinjenja bora 

Dvoelektronske tricentarske veze se često javljaju u jedinjenjima bora, poput diborana (-{B2H6}-). Monomer -{BH}-3 je nestabilan pošto je atom bora okružen sa samo šest valentnih elektrona, i stoga da bi se formirala stabilna elektronska konfiguracija bliža oktetu, deli elektrone sa -{B−H}- vezom drugog atoma bora, formirajući -{B−H−B}- vezu sa 3-centra-2-elektrona. U diboranu, postoje dve takve veze: dva H atoma premoštavaju dva B atoma, ostavljajući dva dodatna H atoma u uobičajenim -{B−H}- vezama na svakom atomu bora.

Dva elektrona (koja odgovaraju jednoj vezi) u -{B−H−B}- vezujućoj molekulskoj orbitali su raspoređena preko tri internuklearna prostora. Red veze svake -{B−H}- interakcije je 0,5, i stoga su premoštavajuće -{B−H}- veze slabije i duže od terminalnih -{B−H}- veza, kao što to pokazuju dužine veza na strukturnom dijagramu. 

Ovaj šablon vezivanja je isto tako prisutan u trimetilaluminijumu, koji formira dimer -{Al2(CH3)6}- sa atomima ugljenika dve metil grupe u pozicijama premoštavanja. Ovaj tip veze se takođe javlja u jedinjenjima ugljenika, gde se ponekad naziva hiperkonjugacijom.

Reference

Vidi još 
 Četvoroelektronska tricentarska veza

Хемијске везе
Dvoelektronska tricentarska veza je elektronski oskudna hemijska veza gde tri atoma dele dva elektrona . Kombinacijom tri atomske orbitale se formiraju tri molekulske orbitale : jedna vezujuća , jedna nevezujuća , i jedna antivezujuća . Dva elektrona idu u vezujuću orbitalu , što dovodi do net vezujućeg efekta i formiranja hemijske veze između sva tri atoma . U mnogim uobičajenim vezama ovog tipa , vezujuća orbitala je pomerena u smeru dva od tri atoma , umesto da bude ravnomerno raspodeljena među sva tri . Najjednostavniji primer-2e veze je trivodonični katjon , -{ H } -3 . Još jedan primer-2e veze su divodonični kompleksi . Jedinjenja bora Dvoelektronske tricentarske veze se često javljaju u jedinjenjima bora , poput diborana ( -{ B2H6 }- ) . Monomer -{ BH } -3 je nestabilan pošto je atom bora okružen sa samo šest valentnih elektrona , i stoga da bi se formirala stabilna elektronska konfiguracija bliža oktetu , deli elektrone sa -{ B−H }- vezom drugog atoma bora , formirajući -{ B−H−B }- vezu sacentra-2-elektrona . U diboranu , postoje dve takve veze : dva H atoma premoštavaju dva B atoma , ostavljajući dva dodatna H atoma u uobičajenim -{ B−H }- vezama na svakom atomu bora . Dva elektrona ( koja odgovaraju jednoj vezi ) u -{ B−H−B }- vezujućoj molekulskoj orbitali su raspoređena preko tri internuklearna prostora . Red veze svake -{ B−H }- interakcije je5 , i stoga su premoštavajuće -{ B−H }- veze slabije i duže od terminalnih -{ B−H }- veza , kao što to pokazuju dužine veza na strukturnom dijagramu . Ovaj šablon vezivanja je isto tako prisutan u trimetilaluminijumu , koji formira dimer -{ Al2( CH3)6 }- sa atomima ugljenika dve metil grupe u pozicijama premoštavanja . Ovaj tip veze se takođe javlja u jedinjenjima ugljenika , gde se ponekad naziva hiperkonjugacijom . Reference Vidi još Četvoroelektronska tricentarska veza Хемијске везе