Göteborgs arbetareförening
Göteborgs Arbetareförening bildades den 19 augusti 1866 i Göteborg som en organisation (arbetarförening) för stadens arbetare.

I förberedelsearbetet försökte man få in mer socialistiska inslag i verksamheten. Varvsarbetaren Gottfrid Lindman värvade medlemmar bland arbetarna och uppmuntrade dem att sätta igång egna verkstäder för att vinsten skulle kvarstanna hos arbetarna. Lindman uteslöts senare, när arbetareföreningen konstituerades och liberala män tog makten. Publicisten Axel Krook blev ordförande.

Arbetareföreningen tog initiativ till bildandet av de första kooperativa butikerna, varav en återfanns i hörnet av Kungsgatan 19 och Magasingatan 18, en annan vid hörnet av Haga Nygatan 18 och Skolgatan 14. Ett par år senare startades tidningen Arbetaren, men arbetarföreningarna godkände den icke varför den sedermera nedlades. 

År 1871 bildade Arbetareföreningen Göteborgs folkbank, flera hjälpkassor startades också.

Majoriteten av föreningens styrelse var länge borgerlig. År 1910 utbröt exempelvis en debatt om "yttrande och församlingsfrihet" sedan ungsocialister nekats hyra lokal i Arbetareföreningens byggnad. På Göteborgs arbetarekommun antogs därför ett uttalande mot Arbetareföreningens beslut.

Arbetareföreningens hus 

Arbetareföreningens första byggnad uppfördes vid Södra Allégatan  med kortsida mot Järntorgets östra sida efter ritningar av Victor von Gegerfelt och invigdes den 19 augusti 1874. Göteborgs stad upplät hörntomten Järntorget/Södra Allégatan till föreningens planerade byggnad för 25 000 kronor. Byggnaden inrymde från början möteslokal och teater. 1884 tillkom en basarbyggnad mot Järntorget. Från 1908 fungerade byggnaden som Folkets hus. Huset byggdes ut 1909 med en fasadlänga mot Järntorget till sitt slutliga utförande enligt ritningar av Hans Hedlund (invigdes 26 september),, vilket även gav lokaler till Arbetareinstitutet, tidningen Ny Tid och senare Nya Teatern. Således omfattade byggnaden hela kvarteret mot Mellangatan och Haga Östergata. År 1946 såldes fastigheten til Tryckeri AB Framåt. I slutet av 1940-talet flyttades Folkets hus till torgets norra sida. Byggnaden revs 1955 för att ge plats åt Ny Tids lokaler.

Ordförande i Göteborgs arbetareförening 
 redaktör Axel Krook, 1866–1870
 professor Eduard von Schoultz, 1871–1872
 redaktör Axel Krook, 1873–1876
 smeden C.F. Samuelsson, 1877–1878
 läroverksadjunkten Johan Alfred Hallgren, 1879–1882
 skollärare August Törngren, 1883–1988
 redaktör Henrik Hedlund, 1889–1917
 redaktör A.C. Lindblad, 1918
 Ny Tids faktor C.S. Dahlgren, 1919–1922
 redaktör A.C. Lindblad, 1923–1937
 ombudsman Sven Söderberg, 1938–1944
 G.A.V. Dahlin, 1945–1948
 Hilding Pettersson, 1948–1971
 Folke Björkman, 1972–1984
 Gösta Gustafsson, 1985–1994
 Ulla Gustafsson, 1994–2004
 Marianne Carlström, 2004–

 Fotnot: Herman Lindholm var anställd som kamrer i Arbetareföreningen mellan 1908 och 1950.

Referenser

Anmärkningar

Noter

Externa länkar 
 Göteborgs Arbetareförening på Allabolag

Organisationer bildade 1866
Svensk arbetarrörelse
Byggnader ritade av Hans Hedlund
Göteborgs Arbetareförening bildades denaugustii Göteborg som en organisation ( arbetarförening ) för stadens arbetare . I förberedelsearbetet försökte man få in mer socialistiska inslag i verksamheten . Varvsarbetaren Gottfrid Lindman värvade medlemmar bland arbetarna och uppmuntrade dem att sätta igång egna verkstäder för att vinsten skulle kvarstanna hos arbetarna . Lindman uteslöts senare , när arbetareföreningen konstituerades och liberala män tog makten . Publicisten Axel Krook blev ordförande . Arbetareföreningen tog initiativ till bildandet av de första kooperativa butikerna , varav en återfanns i hörnet av Kungsgatanoch Magasingatan en annan vid hörnet av Haga Nygatanoch Skolgatan Ett par år senare startades tidningen Arbetaren , men arbetarföreningarna godkände den icke varför den sedermera nedlades . Årbildade Arbetareföreningen Göteborgs folkbank , flera hjälpkassor startades också . Majoriteten av föreningens styrelse var länge borgerlig . Årutbröt exempelvis en debatt om "yttrande och församlingsfrihet " sedan ungsocialister nekats hyra lokal i Arbetareföreningens byggnad . På Göteborgs arbetarekommun antogs därför ett uttalande mot Arbetareföreningens beslut . Arbetareföreningens hus Arbetareföreningens första byggnad uppfördes vid Södra Allégatan med kortsida mot Järntorgets östra sida efter ritningar av Victor von Gegerfelt och invigdes denaugusti Göteborgs stad upplät hörntomten Järntorget/Södra Allégatan till föreningens planerade byggnad för000 kronor . Byggnaden inrymde från början möteslokal och teater.tillkom en basarbyggnad mot Järntorget . Frånfungerade byggnaden som Folkets hus . Huset byggdes utmed en fasadlänga mot Järntorget till sitt slutliga utförande enligt ritningar av Hans Hedlund ( invigdesseptember ) , , vilket även gav lokaler till Arbetareinstitutet , tidningen Ny Tid och senare Nya Teatern . Således omfattade byggnaden hela kvarteret mot Mellangatan och Haga Östergata . Årsåldes fastigheten til Tryckeri AB Framåt . I slutet avtalet flyttades Folkets hus till torgets norra sida . Byggnaden revsför att ge plats åt Ny Tids lokaler . Ordförande i Göteborgs arbetareförening redaktör Axel Krook,1870 professor Eduard von Schoultz,1872 redaktör Axel Krook,1876 smeden C.F . Samuelsson,1878 läroverksadjunkten Johan Alfred Hallgren,1882 skollärare August Törngren ,1988 redaktör Henrik Hedlund,1917 redaktör A.C. Lindblad , Ny Tids faktor C.S . Dahlgren,1922 redaktör A.C . Lindblad,1937 ombudsman Sven Söderberg,1944 G.A.V . Dahlin,1948 Hilding Pettersson,1971 Folke Björkman , 1984 Gösta Gustafsson , 1994 Ulla Gustafsson,2004 Marianne Carlström , Fotnot : Herman Lindholm var anställd som kamrer i Arbetareföreningen mellanoch Referenser Anmärkningar Noter Externa länkar Göteborgs Arbetareförening på Allabolag Organisationer bildade Svensk arbetarrörelse Byggnader ritade av Hans Hedlund