Breskov zavijač
Breskov zavijač (znanstveno ime Cydia molesta) je metulj iz družine listnih zavijačev, ki velja za škodljivca breskovih nasadov.

Opis
Breskov zavijač je sivorjavi metuljček, ki ima lahko do štiri rodove letno. Preko kril meri odrasel metuljček okoli 16 mm. Prvi rod se pojavi konec aprila in v začetku maja. Samička breskovega zavijača odloži okoli 50 ovalnih, okoli 1 mm velikih jajčec posamično na vršičke in liste poganjkov. Iz jajčec se izleže gosenica, ki se zavrta v vršičke poganjkov, ki se osmolijo in nato začnejo sušiti. Gosenice zadnjih rodov povzročajo največ škode, saj se zavrtajo v plodove, kjer se hranijo. V posamezen plod se lahko zavrta več gosenic. Poleg breskev lahko ta vrsta zavijačev zajeda tudi plodove jablane, hruške, marelice, slive in kutine. Gosenica preide preko petih stadijev, v zadnjem pa doseže do 15 mm v dolžino. Nato se zabubi v svetlo rjavo bubo, dolgo okoli 6 mm iz katere se po 10 do 15 dneh razvije nov metulj.

Zatiranje
Za zatiranje tega zavijača se je v Sloveniji kot najbolj uspešna metoda pokazala kombinacija uporabe insekticida in metode dezorientacije s pomočjo feromonov.

Reference

Listni zavijači
Metulji Evrope
Metulji Slovenije
Taksoni, opisani leta 1758
Škodljivci kmetijskih rastlin
Breskov zavijač ( znanstveno ime Cydia molesta ) je metulj iz družine listnih zavijačev , ki velja za škodljivca breskovih nasadov . Opis Breskov zavijač je sivorjavi metuljček , ki ima lahko do štiri rodove letno . Preko kril meri odrasel metuljček okolimm . Prvi rod se pojavi konec aprila in v začetku maja . Samička breskovega zavijača odloži okoliovalnih , okolimm velikih jajčec posamično na vršičke in liste poganjkov . Iz jajčec se izleže gosenica , ki se zavrta v vršičke poganjkov , ki se osmolijo in nato začnejo sušiti . Gosenice zadnjih rodov povzročajo največ škode , saj se zavrtajo v plodove , kjer se hranijo . V posamezen plod se lahko zavrta več gosenic . Poleg breskev lahko ta vrsta zavijačev zajeda tudi plodove jablane , hruške , marelice , slive in kutine . Gosenica preide preko petih stadijev , v zadnjem pa doseže domm v dolžino . Nato se zabubi v svetlo rjavo bubo , dolgo okolimm iz katere se pododneh razvije nov metulj . Zatiranje Za zatiranje tega zavijača se je v Sloveniji kot najbolj uspešna metoda pokazala kombinacija uporabe insekticida in metode dezorientacije s pomočjo feromonov . Reference Listni zavijači Metulji Evrope Metulji Slovenije Taksoni , opisani leta Škodljivci kmetijskih rastlin