Opica
Človeku podobne opice kot so gorile in orangutani ter giboni. Imajo velike možgane, dolge okončine s prav takšnimi prsti, telo pa je poraščeno z dlako. V telesni zgradbi in po razumu so podobne ljudem. Z nami so tudi v tesnem sorodstvu. Njihovi bližnji sorodniki so zamorske mačke (Chlorocebus pygerythrus) (pavijani, makaki itd.) in vitkostase opice. Vse te opice so si po videzu podobne, le da so človeku podobne opice večje. Mala svinjačka tehta samo 150 g, odrasel gorilji samec pa tudi več kot 180 kg. Za vse opice je značilna okrogla glava s sploščenim obraznim delom. Uhlji so majhni, oči pa velike in usmerjene naprej. Prednje okončine so povsem podobne naši roki. Z njimi so zmožne močnega oprijema in natančnih gibov. Večina opic ima rep, ki jim pomaga loviti ravnotežje, ko se poganjajo z veje na vejo. Pri nekaterih vrstah je rep močan oprijemalen, človeku podobne opice pa so brezrepe. Opice uživajo različno hrano, med drugim tudi sadje, listje, žuželke in ptičja jajca.

Sporazumevanje  
Mnoge opice se sporazumevajo z glasi. Vriskač iz Južne Amerike se oglaša z nenavadno nizkimi zavijajočimi klici, kar mu omogoča posebej za to prilagojeno grlo. S tem oglašanjem opozarjajo druge skupine vriskačev, naj se izogibajo njihovega ozemlja. Vodečega samca, ki je najglasnejši, se lahko sliši 3 km daleč.

Varstvo 
Gozdove, v katerih živijo opice, človek]hitro izsekava. Novo naseljena drevesa kmalu spet poseka, zato ne morejo dajati ustreznega zavetja živalim. Desetinam opic tako grozi izumrtje. Med njimi je tudi miriki ali pajčarka iz Brazilije.

Vrste 
Opice (Anthropoidea) predstavljajo podred med višjimi primati. Delijo se na:
širokonosce (Ceboidea ali Platyrrhini), majhne opice Novega sveta, ki v glavnem živijo na drevesih;
ozkonosce (Cercopithecoidea ali Catarrhini), kamor spadajo pavijani;
človeku podobne opice (Hominoidea), ki se delijo na: Pongidae ali Antropomorphae, kamo spadajo gorila, šimpanz in orangutan;
hominide kamor spada moderni človek

Gorila 
Z dvema metroma višine so gorile največje opice. Če niso vznemirjene, so to počasne in ljubeznive živali. Večino časa porabijo za počitek ali pa prehranjevanje z listi in poganjki. Živijo v majhnih skupinah, ki se počasi pomikajo skozi gozd. Na enem mestu pojedo le nekaj, ne pa vse razpoložljive hrane.

V skupini je pet do deset goril: odrasel samec, nekaj samic in njihovi različno stari mladiči. Mladič se skoti en sam, samica pa zanosi vsaka štiri leta. Zaradi razmnoževanja zgolj vsaka 4 leta lahko hitro pride do izumrtja te v naravi ogrožene vrste.

Orangutan 
Živahno obarvani orangutan živi v gozdovih Bornea, Sumatre in Jugovzhodne Azije. Večino življenja preživi visoko v drevju, kjer išče sadje, poganjke, liste in žuželke. Je samotar, razen v času razmnoževanja.

Zanimivost: 
Oprijemalna roka omogoča dober oprijem.
Roke so v primerjavi s telesom dolge.
Groba dlaka je rdeče-rjava.
Danes grozi orangutanom izumrtje. Človek njihove gozdove izsekava in spreminja v kmetijske površine.

Makak 
Vedenje opic lahko označimo kot »razumno«. To se vidi iz načina, kako se med seboj sporazumevajo, kakšen spomin imajo in kako se znajdejo v zadregi. Znan je primer rdečeličnih makakov. Ti so se naučili, da se s pranjem sadja v vodi znebijo umazanije in peska, ki je na njem. Ostali člani skupine so opazovali vrstnike pri tem početju in jih oponašali. Makaki imajo pozimi rdeč obraz in belo kožo.

Gibon 
Gibon ima tako dolge roke, da se, tudi ko je vzravnan, s prstnimi členki dotika tal. Živali v družinskih skupnostih, v katerih so poleg samca in samice še dva do štirje mladiči. Poznamo devet vrst gibonov. Največji je siamang, ki tehta približno 10kg. Zaradi teže se siamang ne more obešati na tanke veje, kar ostali giboni sicer lahko počno. Giboni se prehranjujejo s sadjem in mladimi listi. Giboni iz Jugovzhodne Azije so izvrstni akrobati, ki kar letijo skozi drevesne krošnje. Na tla se skoraj ne spustijo.

Šimpanz 
Od vseh živali so šimpanzi najbolj podobni človeku. O tem nas prepriča njihova obrazna mimika, način, kako se med seboj igrajo, izdelujejo preproste orodje in rešujejo zapletene stvari. Šimpanzi živijo v skupinah. Med dvema sosednjima skupinama lahko pride do pretepa. Hranijo se s sadjem, listi, semeni, cvetovi in žuželkami, včasih pa tudi z večjimi živalmi, kakršne so druge opice ali pa gazele. Živijo v Afriki, v gozdovih ali savani. Pritlikavi šimpanzi so znani samo iz gostih gozdov v Kongo (Centralna Afrika). Mladi šimpanzi porabijo večino časa za igro z raznimi predmeti in za razposajen lov. Na ta način se pripravljajo na obdobje, ko si bodo morali sami najti hrano ali pa odgnati sovražnika.

Pavijan 
Pavijan sicer zna plezati, vendar večinoma časa hodi ali teka naokrog po vse štirih. Znanstveniki dobro poznajo njegov način življenja. Pavijani živijo v savanah, zato jih je lahko opazovati. Družijo se v skupine ali trope. Trop se razvije okrog vodečih samic in njihovih mladičev. Dokler mladi samci ne dozorijo, se držijo posebej. Odrasel samec si mora v bojih z drugimi samci šele ustvariti položaj v skupini. Krdelo se s skupnimi močmi brani pred sovražniki, kakršen je na primer lev, pa tudi pred drugimi tropi pavijanov, ki vdirajo na njihovo ozemlje.

Zunanje povezave 
 Gibbon Conservation Center
 Gibbon Network and Research Lab

Prvaki

de:Affen
nl:Apen
Človeku podobne opice kot so gorile in orangutani ter giboni . Imajo velike možgane , dolge okončine s prav takšnimi prsti , telo pa je poraščeno z dlako . V telesni zgradbi in po razumu so podobne ljudem . Z nami so tudi v tesnem sorodstvu . Njihovi bližnji sorodniki so zamorske mačke ( Chlorocebus pygerythrus ) ( pavijani , makaki itd . ) in vitkostase opice . Vse te opice so si po videzu podobne , le da so človeku podobne opice večje . Mala svinjačka tehta samog , odrasel gorilji samec pa tudi več kotkg. Za vse opice je značilna okrogla glava s sploščenim obraznim delom . Uhlji so majhni , oči pa velike in usmerjene naprej . Prednje okončine so povsem podobne naši roki . Z njimi so zmožne močnega oprijema in natančnih gibov . Večina opic ima rep , ki jim pomaga loviti ravnotežje , ko se poganjajo z veje na vejo . Pri nekaterih vrstah je rep močan oprijemalen , človeku podobne opice pa so brezrepe . Opice uživajo različno hrano , med drugim tudi sadje , listje , žuželke in ptičja jajca . Sporazumevanje Mnoge opice se sporazumevajo z glasi . Vriskač iz Južne Amerike se oglaša z nenavadno nizkimi zavijajočimi klici , kar mu omogoča posebej za to prilagojeno grlo . S tem oglašanjem opozarjajo druge skupine vriskačev , naj se izogibajo njihovega ozemlja . Vodečega samca , ki je najglasnejši , se lahko slišikm daleč . Varstvo Gozdove , v katerih živijo opice , človek ]hitro izsekava . Novo naseljena drevesa kmalu spet poseka , zato ne morejo dajati ustreznega zavetja živalim . Desetinam opic tako grozi izumrtje . Med njimi je tudi miriki ali pajčarka iz Brazilije . Vrste Opice ( Anthropoidea ) predstavljajo podred med višjimi primati . Delijo se na : širokonosce ( Ceboidea ali Platyrrhini ) , majhne opice Novega sveta , ki v glavnem živijo na drevesih ; ozkonosce ( Cercopithecoidea ali Catarrhini ) , kamor spadajo pavijani ; človeku podobne opice ( Hominoidea ) , ki se delijo na : Pongidae ali Antropomorphae , kamo spadajo gorila , šimpanz in orangutan ; hominide kamor spada moderni človek Gorila Z dvema metroma višine so gorile največje opice . Če niso vznemirjene , so to počasne in ljubeznive živali . Večino časa porabijo za počitek ali pa prehranjevanje z listi in poganjki . Živijo v majhnih skupinah , ki se počasi pomikajo skozi gozd . Na enem mestu pojedo le nekaj , ne pa vse razpoložljive hrane . V skupini je pet do deset goril : odrasel samec , nekaj samic in njihovi različno stari mladiči . Mladič se skoti en sam , samica pa zanosi vsaka štiri leta . Zaradi razmnoževanja zgolj vsakaleta lahko hitro pride do izumrtja te v naravi ogrožene vrste . Orangutan Živahno obarvani orangutan živi v gozdovih Bornea , Sumatre in Jugovzhodne Azije . Večino življenja preživi visoko v drevju , kjer išče sadje , poganjke , liste in žuželke . Je samotar , razen v času razmnoževanja . Zanimivost : Oprijemalna roka omogoča dober oprijem . Roke so v primerjavi s telesom dolge . Groba dlaka je rdeče - rjava . Danes grozi orangutanom izumrtje . Človek njihove gozdove izsekava in spreminja v kmetijske površine . Makak Vedenje opic lahko označimo kot » razumno « . To se vidi iz načina , kako se med seboj sporazumevajo , kakšen spomin imajo in kako se znajdejo v zadregi . Znan je primer rdečeličnih makakov . Ti so se naučili , da se s pranjem sadja v vodi znebijo umazanije in peska , ki je na njem . Ostali člani skupine so opazovali vrstnike pri tem početju in jih oponašali . Makaki imajo pozimi rdeč obraz in belo kožo . Gibon Gibon ima tako dolge roke , da se , tudi ko je vzravnan , s prstnimi členki dotika tal . Živali v družinskih skupnostih , v katerih so poleg samca in samice še dva do štirje mladiči . Poznamo devet vrst gibonov . Največji je siamang , ki tehta približnog . Zaradi teže se siamang ne more obešati na tanke veje , kar ostali giboni sicer lahko počno . Giboni se prehranjujejo s sadjem in mladimi listi . Giboni iz Jugovzhodne Azije so izvrstni akrobati , ki kar letijo skozi drevesne krošnje . Na tla se skoraj ne spustijo . Šimpanz Od vseh živali so šimpanzi najbolj podobni človeku . O tem nas prepriča njihova obrazna mimika , način , kako se med seboj igrajo , izdelujejo preproste orodje in rešujejo zapletene stvari . Šimpanzi živijo v skupinah . Med dvema sosednjima skupinama lahko pride do pretepa . Hranijo se s sadjem , listi , semeni , cvetovi in žuželkami , včasih pa tudi z večjimi živalmi , kakršne so druge opice ali pa gazele . Živijo v Afriki , v gozdovih ali savani . Pritlikavi šimpanzi so znani samo iz gostih gozdov v Kongo ( Centralna Afrika ) . Mladi šimpanzi porabijo večino časa za igro z raznimi predmeti in za razposajen lov . Na ta način se pripravljajo na obdobje , ko si bodo morali sami najti hrano ali pa odgnati sovražnika . Pavijan Pavijan sicer zna plezati , vendar večinoma časa hodi ali teka naokrog po vse štirih . Znanstveniki dobro poznajo njegov način življenja . Pavijani živijo v savanah , zato jih je lahko opazovati . Družijo se v skupine ali trope . Trop se razvije okrog vodečih samic in njihovih mladičev . Dokler mladi samci ne dozorijo , se držijo posebej . Odrasel samec si mora v bojih z drugimi samci šele ustvariti položaj v skupini . Krdelo se s skupnimi močmi brani pred sovražniki , kakršen je na primer lev , pa tudi pred drugimi tropi pavijanov , ki vdirajo na njihovo ozemlje . Zunanje povezave Gibbon Conservation Center Gibbon Network and Research Lab Prvaki de :Affen nl :Apen