Stopnja polinoma
Stopnja polinoma je enaka najvišji potenci med vsemi členi z neničelnim koeficientom v polinomu, ki se ga izrazi v kanonski obliki (to pomeni kot vsoto oziroma razliko posameznih členov). Stopnja posameznih členov je enaka vsoti potenc posameznih spremenljivk v členu. Zgled: polinom  (polinom se lahko piše kot , ki ima tri člene. Prvi člen ima stopnjo 5 (2 + 3), drugi člen ima stopnjo 1, zadnji člen pa ima stopnjo 0. To pomeni, da ima polinom stopnjo 5.

Imena polinomov po stopnji 

Spodaj so navedena imena polinomov za posamezne stopnje :
 stopnja 0 – konstanta
 stopnja 1 – linearni polinom
 stopnja 2 – kvadratni polinom
 stopnja 3 – kubični polinom
 stopnja 4 – kvartični polinom (ali redkeje bikvadratni)
 stopnja 5 – kvintični polinom
 stopnja 6 – sekstični polinom (ali redkeje heksični)
 stopnja 7 – septični polinom (ali redkeje heptični)
 stopnja 8 – oktični polinom
 stopnja 9 – nonični polinom
 stopnja 10 – decični polinom
 stopnja 100 – hektični polinom

Stopnja vsote, razlike, produkta in kompozituma polinomov 

Stopnja vsote ali razlike dveh polinomov je enaka ali manjša njihovih stopenj:

 
 

kjer je:
 z  označena stopnja (tudi v nadaljevanju).

Stopnja produkta dveh polinomov je enaka vsoti njunih stopenj:

 

Stopnja kompozituma dveh polinomov je enaka produktu njunih stopenj:

Stopnja ničelnega polinoma 

Funkcija  je tudi polinom, ki se imenuje ničelni polinom.

Stopnja nekaterih drugih funkcij 

Stopnja polinoma  se lahko izračuna tudi s pomočjo obrazca:

 

Ta obrazec posplošuje pojem stopnje tako, da se lahko določi stopnjo za funkcije, ki niso polinomi.

Primeri:
 recipročna vrednost () ima stopnjo enako -1 
 kvadratni koren () ima stopnjo enako 1/2  
 logaritem () ima stopnjo 0
 eksponentna funkcija ( ali ) ima stopnjo .

Drugi obrazec, ki omogoča izračunavanje stopnje pa je:

Sklici

Zunanje povezave 

 
 Stopnja polinoma v Art of Problem Solving 

Polinomi
Stopnja polinoma je enaka najvišji potenci med vsemi členi z neničelnim koeficientom v polinomu , ki se ga izrazi v kanonski obliki ( to pomeni kot vsoto oziroma razliko posameznih členov ) . Stopnja posameznih členov je enaka vsoti potenc posameznih spremenljivk v členu . Zgled : polinom ( polinom se lahko piše kot , ki ima tri člene . Prvi člen ima stopnjo ( 2 + drugi člen ima stopnjo zadnji člen pa ima stopnjo To pomeni , da ima polinom stopnjo Imena polinomov po stopnji Spodaj so navedena imena polinomov za posamezne stopnje \ : stopnja – konstanta stopnja – linearni polinom stopnja – kvadratni polinom stopnja – kubični polinom stopnja – kvartični polinom ( ali redkeje bikvadratni ) stopnja – kvintični polinom stopnja – sekstični polinom ( ali redkeje heksični ) stopnja – septični polinom ( ali redkeje heptični ) stopnja – oktični polinom stopnja – nonični polinom stopnja – decični polinom stopnja – hektični polinom Stopnja vsote , razlike , produkta in kompozituma polinomov Stopnja vsote ali razlike dveh polinomov je enaka ali manjša njihovih stopenj : kjer je : z označena stopnja ( tudi v nadaljevanju ) . Stopnja produkta dveh polinomov je enaka vsoti njunih stopenj : Stopnja kompozituma dveh polinomov je enaka produktu njunih stopenj : Stopnja ničelnega polinoma Funkcija je tudi polinom , ki se imenuje ničelni polinom . Stopnja nekaterih drugih funkcij Stopnja polinoma se lahko izračuna tudi s pomočjo obrazca : Ta obrazec posplošuje pojem stopnje tako , da se lahko določi stopnjo za funkcije , ki niso polinomi . Primeri : recipročna vrednost ( ) ima stopnjo enako kvadratni koren ( ) ima stopnjo enako2 logaritem ( ) ima stopnjo 0 eksponentna funkcija ( ali ) ima stopnjo \ . Drugi obrazec , ki omogoča izračunavanje stopnje pa je : Sklici Zunanje povezave Stopnja polinoma v Art of Problem Solving Polinomi