Mario Vargas Llosa
Mario Vargas Llosa, perujski književnik, * 28. marec 1936, Arequipa, Peru.

Llosa je osnovno šolo obiskoval v kraju Cochabamba, Bolivija, srednjo šolo v mestu Piuri, Peru. V Limi se je vpisal na vojaško gimnazijo, nadaljeval je na Univerzi San Marcos, kjer je diplomiral iz književnosti. Odpotoval je v Evropo, doktoriral v Madridu, nekaj let živel v Parizu, pozneje pa v Londonu in Barceloni. Postal je eden najpomembnejših južnoameriških romanopiscev in esejistov. Leta 2010 je prejel Nobelovo nagrado za književnost.

Zasebno življenje 
Mario Vargas Llosa je imel zelo pestro življenje že od vojaške gimnazije naprej, so bile njegova šibka točka ženske. Bil je dvakrat poročen. Prvič se je poročil pri dvajsetih letih s svojo dvaintrideset letno teto. O tem zakonu je napisal knjigo z naslovom La tia Julia y el escribidor ali Teta Julija in pisun. Po tej knjigi so posneli film, ogorčena teta pa je iz protesta nanj napisala svojo knjižno delo z naslovom Lo que Varguitas no dijo ali Česa mali Vargas ni povedal. Spor je pripeljal do ločitve zakona. Eno leto po ločitvi se je Vargas poročil s svojo sestrično Patricijo, s katero ima tri otroke. Sledilo je še kar nekaj epizod z ženskami, ob tem pa je veliko pisal in postal zelo dober južnoameriški romanopisec.

Književna ustvarjalnost 
Svoj prvi roman Mesto in ščeneta je izdal leta 1962 pri šestindvajsetih letih. Opisal je izkušnje iz šolanja v vojaški šoli. Kritika ga je nagradila, častniki na tej šoli pa so pokupili 1000 izvodov te knjige in jih javno sežgali, češ da gre za napad sovražne Ekvadorske propagande. Štiri leta kasneje je sledil roman Zelena hiša v katerem pripoveduje o bordelu in popularnem zbirališču vseh slojev kulturno in rasno raznolike perujske družbe. Roman, kjer nuna postane prostitutka, je pisan tako da številni pripovedni tokovi nimajo časovno-prostorske orientacije. Roman mu je prinesel nagrado Romulo Gallegos za najboljši roman špansko govorečega sveta. Nadaljeval je z opisom nečednosti v politični areni z romanom Pogovor v katedrali leta 1969. Pogovor med sinom visokega uradnika in njegovim šoferjem v tem romanu so v Peruju razumeli kot napad na diktaturo tedanjega predsednika Manuela A. Odrie. Vargas je tedaj pričel obdobje neposrednega političnega udejstvovanja. Njegova politična pot je šla iz levice, od prepričanega marksista, preko odpovedi vsem ideologijam do člana Movimiento libertad, stranke, ki je združevala liberalne in konservativne politične skupine. Znotraj te je vodil kampanjo proti državnim poiskusom za nacionalizcijo bank. Leta 1990 je postal strankin predsedniški kandidat, dobil podporo 34 % volivcev, vendar v drugem krogu izgubil od malo znanega inženirja agronomije Alberta Fojimorija. Po porazu je odpotoval v London, nato v Madrid, kjer je dobil špansko državljanstvo in tam ostal. Leta 1994 je Vargas prejel najprestižnejšo nagrado za književnost napisano v španskem jeziku - nagrado Servantes. Vargas v svojih romanih in esejih izbira mnoge žgoče teme južne Amerike kot so; avtoritarna družba, zgodovina nasilnih režimov, erotika, upor posameznika. Postal je vodilna pisateljska osebnost takrat mladih južnoameriških pisateljev in literarnega gibanja, imenovanega »južnoameriški bum«. To gibanje iz 60-tih in 70-tih let 20. stoletja so predstavljali pisatelji: Jorge Luis Borges in Julio Cortazar iz Argentine, Carlos Fuentes iz Mehike, Gabriel Garcia Marquez iz Kolumbije in Vargas Llosa iz Peruja. Vargas je zelo plodovit pisatelj, izdal je preko 30 knjižnih del, napisal je tudi veliko člankov, kolumen in esejev, največ za španski časopis dnevnik El Pais.

Dela

Romani 
Los jefes izšel leta 1959
La ciudad y los perros izšel leta 1963
La casa verde izšel leta 1965, (zanj je prejel nagrado Romulo Galegos)
Los cachorros izšel leta 1967
Conversacion en la Catedral izšel leta 1969
Pantaleon y las visitadoras izšel leta 1973
La tia Julia y el escribidor izšel leta 1977 (avtobiografija)
La guerra del fin del mundo izšel leta 1981
Historia de Mayta izšel leta 1984
¿Quiḗn mato a Palomino Molero? izšel leta 1986
El Hablador izšel leta 1987
Elogio de la madrastra erotični roman izšel leta 1988
Lituma en los Andes izšel leta 1993, nagrajen z nagrado planeta
Los cuadernos de don Rigoberto izšel leta 1997
La Fiesta del Chivo izšel leta 2000, roman opisuje diktaturo generala Rafaela Leonidasa Trujilla v Dominikanski republiki
El Paraiso en la otra esquina izšel leta 2003, zgodovinski roman o Paulu Gogenu in Flori Tristan
Travesuras de la nina mala izšel leta 2006

Eseji 
Garcia Marquez- historia de un deicidio, izšel leta 1971
Historia secreta de una novela izšel leta 1971
La orgia perpetua:Flaubert y Madame Bovary izšel leta 1975
La verdad de las mentiras: Ensayos sobre la novela moderna izšel leta 1990
Carta de batalla por Tirant lo Blanc izšel leta 1991
Desafios a la libertad izšel leta 1994
La utopia arcaica. Jose Maria Arguedas y las ficciones del indigenismo izšel leta 1996
Cartas a un novelista izšel leta 1997
El lenguaje de la pasion izšel leta 2001
La tentacion de la imposibile izšel leta 2004

Gledališka dela 
La senorita de Tacna (Gospodična iz Tacna, priredba leta 1981)
Kathie y el hipopotamo (Kati in povodni konj, priredba leta 1983)
La Chunga (La Čunga, priredba leta 1986)
El loco de los balcones (Norec z balkona, priredba leta 1993)
Ojos bonitos, cuadros feos (Lepe oči, grde slike, priredba leta 1996)

Prevodi Vargasovih del v slovenščino 
Iz južnoameriške literature je v slovenščino prevedenih malo književnih del, to velja tudi za Vargasova dela. Obstajajo sledeči prevodi romanov:
 Mesto in ščeneta (La ciudad y losperras), prevod Košir, Niko, založda Mladinska knjiga (roman izšel leta 1968)  
Pogovor v katedrali (Conversacion en la Catedral), prevod Ferdinand Miklavc, Državna založba Slovenije (roman izšel leta 1987 v zbirki Branje, 2. knjigi)
 Kdo je ubil Polomina Molera? (kriminalistični roman izšel leta 1986), prevod Kovič, Nina, Pomurska založba (roman izšel v slovenščini leta 1988)
 Pripovedovalec (El hablador/tudi/ Kenkicatacirir), roman izšel leta 1987, prevod Bajt, Miro, založba Litera Maribor (roman v slovenščini izšel leta 2003)
 Pantaleon in obiskovalke (Pantaleon y las visitadoras), roman izšel leta 1973
 Vragolije porednega dekleta (Travesuras de la nina mala), roman izšel leta 2006, prevod Rot, Veronika, založba Učila Internacional Tržič (roman v slovenščini izšel leta 2008)

Sklici in opombe 

Rojeni leta 1936
Živeči ljudje
Perujski pisatelji
Predavatelji na Kraljevem kolidžu v Londonu
Nobelovi nagrajenci za književnost
Člani Kraljeve španske akademije
Perujski akademiki
Mario Vargas Llosa , perujski književnik , * marec Arequipa , Peru . Llosa je osnovno šolo obiskoval v kraju Cochabamba , Bolivija , srednjo šolo v mestu Piuri , Peru . V Limi se je vpisal na vojaško gimnazijo , nadaljeval je na Univerzi San Marcos , kjer je diplomiral iz književnosti . Odpotoval je v Evropo , doktoriral v Madridu , nekaj let živel v Parizu , pozneje pa v Londonu in Barceloni . Postal je eden najpomembnejših južnoameriških romanopiscev in esejistov . Letaje prejel Nobelovo nagrado za književnost . Zasebno življenje Mario Vargas Llosa je imel zelo pestro življenje že od vojaške gimnazije naprej , so bile njegova šibka točka ženske . Bil je dvakrat poročen . Prvič se je poročil pri dvajsetih letih s svojo dvaintrideset letno teto . O tem zakonu je napisal knjigo z naslovom La tia Julia y el escribidor ali Teta Julija in pisun . Po tej knjigi so posneli film , ogorčena teta pa je iz protesta nanj napisala svojo knjižno delo z naslovom Lo que Varguitas no dijo ali Česa mali Vargas ni povedal . Spor je pripeljal do ločitve zakona . Eno leto po ločitvi se je Vargas poročil s svojo sestrično Patricijo , s katero ima tri otroke . Sledilo je še kar nekaj epizod z ženskami , ob tem pa je veliko pisal in postal zelo dober južnoameriški romanopisec . Književna ustvarjalnost Svoj prvi roman Mesto in ščeneta je izdal letapri šestindvajsetih letih . Opisal je izkušnje iz šolanja v vojaški šoli . Kritika ga je nagradila , častniki na tej šoli pa so pokupiliizvodov te knjige in jih javno sežgali , češ da gre za napad sovražne Ekvadorske propagande . Štiri leta kasneje je sledil roman Zelena hiša v katerem pripoveduje o bordelu in popularnem zbirališču vseh slojev kulturno in rasno raznolike perujske družbe . Roman , kjer nuna postane prostitutka , je pisan tako da številni pripovedni tokovi nimajo časovno - prostorske orientacije . Roman mu je prinesel nagrado Romulo Gallegos za najboljši roman špansko govorečega sveta . Nadaljeval je z opisom nečednosti v politični areni z romanom Pogovor v katedrali leta Pogovor med sinom visokega uradnika in njegovim šoferjem v tem romanu so v Peruju razumeli kot napad na diktaturo tedanjega predsednika Manuela A. Odrie . Vargas je tedaj pričel obdobje neposrednega političnega udejstvovanja . Njegova politična pot je šla iz levice , od prepričanega marksista , preko odpovedi vsem ideologijam do člana Movimiento libertad , stranke , ki je združevala liberalne in konservativne politične skupine . Znotraj te je vodil kampanjo proti državnim poiskusom za nacionalizcijo bank . Letaje postal strankin predsedniški kandidat , dobil podporo % volivcev , vendar v drugem krogu izgubil od malo znanega inženirja agronomije Alberta Fojimorija . Po porazu je odpotoval v London , nato v Madrid , kjer je dobil špansko državljanstvo in tam ostal . Letaje Vargas prejel najprestižnejšo nagrado za književnost napisano v španskem jeziku - nagrado Servantes . Vargas v svojih romanih in esejih izbira mnoge žgoče teme južne Amerike kot so ; avtoritarna družba , zgodovina nasilnih režimov , erotika , upor posameznika . Postal je vodilna pisateljska osebnost takrat mladih južnoameriških pisateljev in literarnega gibanja , imenovanega » južnoameriški bum « . To gibanje iztih intih let stoletja so predstavljali pisatelji : Jorge Luis Borges in Julio Cortazar iz Argentine , Carlos Fuentes iz Mehike , Gabriel Garcia Marquez iz Kolumbije in Vargas Llosa iz Peruja . Vargas je zelo plodovit pisatelj , izdal je prekoknjižnih del , napisal je tudi veliko člankov , kolumen in esejev , največ za španski časopis dnevnik El Pais . Dela Romani Los jefes izšel leta La ciudad y los perros izšel leta La casa verde izšel leta ( zanj je prejel nagrado Romulo Galegos ) Los cachorros izšel leta Conversacion en la Catedral izšel leta Pantaleon y las visitadoras izšel leta La tia Julia y el escribidor izšel leta ( avtobiografija ) La guerra del fin del mundo izšel leta Historia de Mayta izšel leta ¿Quiḗn mato a Palomino Molero ? izšel leta El Hablador izšel leta Elogio de la madrastra erotični roman izšel leta Lituma en los Andes izšel leta nagrajen z nagrado planeta Los cuadernos de don Rigoberto izšel leta La Fiesta del Chivo izšel leta roman opisuje diktaturo generala Rafaela Leonidasa Trujilla v Dominikanski republiki El Paraiso en la otra esquina izšel leta zgodovinski roman o Paulu Gogenu in Flori Tristan Travesuras de la nina mala izšel leta Eseji Garcia Marquez - historia de un deicidio , izšel leta Historia secreta de una novela izšel leta La orgia perpetua : Flaubert y Madame Bovary izšel leta La verdad de las mentiras : Ensayos sobre la novela moderna izšel leta Carta de batalla por Tirant lo Blanc izšel leta Desafios a la libertad izšel leta La utopia arcaica . Jose Maria Arguedas y las ficciones del indigenismo izšel leta Cartas a un novelista izšel leta El lenguaje de la pasion izšel leta La tentacion de la imposibile izšel leta Gledališka dela La senorita de Tacna ( Gospodična iz Tacna , priredba leta Kathie y el hipopotamo ( Kati in povodni konj , priredba leta La Chunga ( La Čunga , priredba leta El loco de los balcones ( Norec z balkona , priredba leta Ojos bonitos , cuadros feos ( Lepe oči , grde slike , priredba leta Prevodi Vargasovih del v slovenščino Iz južnoameriške literature je v slovenščino prevedenih malo književnih del , to velja tudi za Vargasova dela . Obstajajo sledeči prevodi romanov : Mesto in ščeneta ( La ciudad y losperras ) , prevod Košir , Niko , založda Mladinska knjiga ( roman izšel leta Pogovor v katedrali ( Conversacion en la Catedral ) , prevod Ferdinand Miklavc , Državna založba Slovenije ( roman izšel letav zbirki Branje , knjigi ) Kdo je ubil Polomina Molera ? ( kriminalistični roman izšel leta prevod Kovič , Nina , Pomurska založba ( roman izšel v slovenščini leta Pripovedovalec ( El hablador /tudi / Kenkicatacirir ) , roman izšel leta prevod Bajt , Miro , založba Litera Maribor ( roman v slovenščini izšel leta Pantaleon in obiskovalke ( Pantaleon y las visitadoras ) , roman izšel leta Vragolije porednega dekleta ( Travesuras de la nina mala ) , roman izšel leta prevod Rot , Veronika , založba Učila Internacional Tržič ( roman v slovenščini izšel leta Sklici in opombe Rojeni leta Živeči ljudje Perujski pisatelji Predavatelji na Kraljevem kolidžu v Londonu Nobelovi nagrajenci za književnost Člani Kraljeve španske akademije Perujski akademiki