Gimnazija Nova Gorica
Gimnazija Nova Gorica je slovenska državna gimnazija s sedežem na Delpinovi ulici v središču Nove Gorice. Ima eno najdaljših šolskih tradicij v Sloveniji, ki pa jo je prekinila 1. svetovna vojna s posledično Rapalsko razmejitvijo in fašističnim preganjanjem slovenskega jezika in šolstva. Po 2. svetovni vojni se je ob gradnji Nove Gorice ustanovila leta 1947 v Šempetru pri Gorici in se nato 1961 preselila v danajšnjo zgradbo.
 
Gimnazija Nova Gorica ima več oddelkov:
 splošna gimnazija
 športni oddelek
 umetniška gimnazija - likovna smer 	
 umetniška gimnazija - smer gledališče in film
 maturitetni tečaj

Zgodovina 

Začetki goriškega srednjega šolstva se pojavijo leta 1620 z ustanovitvijo jezuitskega kolegija, ki ga je med drugimi vodil zgodovinopisec in profesor sholastične filozofije Martin Bavčer iz Solkana (1595–1668). Do leta 1818 se je srednje šolstvo v Gorici že razvilo do avstrijske državne gimnazije, realke in učiteljišča, v tem letu pa se je ustanovilo še bogoslovno semenišče kot prvi visokošolski zavod Avstrijskega primorja. Vendar pouk ni potekal v slovenščini, kar je 1847 vodilo v prve tečaje slovenskega jezika na goriški državni gimnaziji. Leta 1871 je bilo v Gorici že ustanovljeno prvo slovensko državno učiteljišče. 15. septembra 1910 so na goriški državni gimnaziji uvedli paralelko s slovenskim učnim jezikom, v šolskem letu 1913/1914 pa je postala goriška gimnazija prva in edina slovenska gimnazija takratne Avstro-Ogrske monarhije s slovenskim učnim jezikom, vendar je njeno delovanje že po kratkem času prekinila 1. svetovna vojna.

Italijanska zasedba je prekinila pouk v slovenščini, fašisti pa so z Gentilejevo reformo učiteljišče najprej izselili v Tolmin in ga 1927 dokončno ukinili. Šele po kapitulaciji fašistične Italije 1944 je lahko goriška gimnazija znova delovala pod nemško okupacijo, leto kasneje pa je bila Gorica po osvoboditvi z novo mejo odrezana od slovenskega zaledja. Odločilna za slovensko šolstvo v Gorici je bila zavezniška vojaška uprava, ki je s šolskim letom 1945/1946 priznala klasični licej in učiteljišče kot samostojni srednji šoli s slovenskim učnim jezikom, italijanska vlada ju je nato uradno priznala šele leta 1961. Po podpisu mirovne pogodbe z Italijo 1947, ki je potrdila novo razmejitev, je sledila odločitev o gradnji Nove Gorice in ustanovitvi gimnazije, ki je pričela s prvim šolskim letom 1947/1948 v Šempetru pri Gorici. Leta 1961 se je preselila v današnje prostore na Delpinovi ulici v centru Nove Gorice.

Od leta 1980 do leta 2007 je bila Gimnazija Nova Gorica v obdobju številnih združevanj, preimenovanj in razdruževanj: 24. oktobra 1980 se je združila z zdravstveno šolo v Srednjo šola za zdravstvo in družboslovje. 1. septembra 1983 se je šoli pridružila še kmetijska šola in nastal je Naravoslovni srednješolski center. 30. januarja 1992 je bil zavod preimenovan v Srednjo šolo Nova Gorica in 10. oktobra 1996 v Šolski center Nova Gorica, ki je združeval gimnazijo, srednjo strokovno in poklicno zdravstveno šolo ter srednjo tehniško in poklicno  kmetijsko-živilsko šolo. 1. septembra 2001 se je kmetijsko-živilska šola preselila v nove prostore v Šempetru pri Gorici, leta 2007 pa se je razdružila še srednja zdravstvena šola. S 17. julijem 2007 je Gimnazija Nova Gorica znova postala samostojni vzgojno-izobraževalni zavod.

Gimnazija Nova Gorica ima naslednje posebnosti: največjo izbirnost tujih jezikov v Sloveniji (angleščina, nemščina, francoščina, italijanščina, ruščina, španščina), ob neposredni bližini meje z Italijo je odprta v prostor slovenske skupnosti v Italiji ter v letih 2020 in 2021 najboljša Šola ambasadorka Evropskega parlamenta v Sloveniji.

Znani dijaki 
 Simon Gregorčič
 Anton Mahnič
 Karel Štrekelj
 Ivo Šorli
 Alojz Gradnik
 Ivan Pregelj
 Andrej Budal
 Milko Kos
 Engelbert Besednjak
 Ciril Zlobec
 Kostja Gatnik
 Igor Vidmar
 Ervin Hladnik Milharčič
 Iztok Mlakar
 Borut Pahor
 Robert Golob
 Uroš Seljak
 Igor Saksida
 Jana Krivec

Znani profesorji 

 Maks Pleteršnik, 1866/1867
 Fran Levec, 1872/1873
 Ivan Pregelj, 1909/1910
 Anton Sovre, 1914
 Rudolf Cvetko, 1913/1914
 Hubert Bergant, 1964-1971
 Marjan Bevk -2014

Povezave 
Spletna stran gimnazije Nova Gorica

Viri 

 50 let Gimnazije Nova Gorica, več avtorjev. Nova Gorica, 1997
 70 let Gimnazije Nova Gorica, več avtorjev. Nova Gorica, 2017
 https://www.solskicenter.net/zgodovina/(6.8.2020)
 https://www.europarl.europa.eu/slovenia/sl/za-mlade/%C5%A1ola-ambasadorka-evropskega-parlamenta(6.8.2020)

N
Izobraževalno-raziskovalne ustanove, ustanovljene leta 1947
Ustanove v Novi Gorici
Gimnazija Nova Gorica je slovenska državna gimnazija s sedežem na Delpinovi ulici v središču Nove Gorice . Ima eno najdaljših šolskih tradicij v Sloveniji , ki pa jo je prekinila svetovna vojna s posledično Rapalsko razmejitvijo in fašističnim preganjanjem slovenskega jezika in šolstva . Po svetovni vojni se je ob gradnji Nove Gorice ustanovila letav Šempetru pri Gorici in se natopreselila v danajšnjo zgradbo . Gimnazija Nova Gorica ima več oddelkov : splošna gimnazija športni oddelek umetniška gimnazija - likovna smer umetniška gimnazija - smer gledališče in film maturitetni tečaj Zgodovina Začetki goriškega srednjega šolstva se pojavijo letaz ustanovitvijo jezuitskega kolegija , ki ga je med drugimi vodil zgodovinopisec in profesor sholastične filozofije Martin Bavčer iz Solkana1668 ) . Do letase je srednje šolstvo v Gorici že razvilo do avstrijske državne gimnazije , realke in učiteljišča , v tem letu pa se je ustanovilo še bogoslovno semenišče kot prvi visokošolski zavod Avstrijskega primorja . Vendar pouk ni potekal v slovenščini , kar jevodilo v prve tečaje slovenskega jezika na goriški državni gimnaziji . Letaje bilo v Gorici že ustanovljeno prvo slovensko državno učiteljišče . septembraso na goriški državni gimnaziji uvedli paralelko s slovenskim učnim jezikom , v šolskem letu1914 pa je postala goriška gimnazija prva in edina slovenska gimnazija takratne Avstro - Ogrske monarhije s slovenskim učnim jezikom , vendar je njeno delovanje že po kratkem času prekinila svetovna vojna . Italijanska zasedba je prekinila pouk v slovenščini , fašisti pa so z Gentilejevo reformo učiteljišče najprej izselili v Tolmin in gadokončno ukinili . Šele po kapitulaciji fašistične Italijeje lahko goriška gimnazija znova delovala pod nemško okupacijo , leto kasneje pa je bila Gorica po osvoboditvi z novo mejo odrezana od slovenskega zaledja . Odločilna za slovensko šolstvo v Gorici je bila zavezniška vojaška uprava , ki je s šolskim letom1946 priznala klasični licej in učiteljišče kot samostojni srednji šoli s slovenskim učnim jezikom , italijanska vlada ju je nato uradno priznala šele leta Po podpisu mirovne pogodbe z Italijo ki je potrdila novo razmejitev , je sledila odločitev o gradnji Nove Gorice in ustanovitvi gimnazije , ki je pričela s prvim šolskim letom1948 v Šempetru pri Gorici . Letase je preselila v današnje prostore na Delpinovi ulici v centru Nove Gorice . Od letado letaje bila Gimnazija Nova Gorica v obdobju številnih združevanj , preimenovanj in razdruževanj : oktobrase je združila z zdravstveno šolo v Srednjo šola za zdravstvo in družboslovje . septembrase je šoli pridružila še kmetijska šola in nastal je Naravoslovni srednješolski center. januarjaje bil zavod preimenovan v Srednjo šolo Nova Gorica in oktobrav Šolski center Nova Gorica , ki je združeval gimnazijo , srednjo strokovno in poklicno zdravstveno šolo ter srednjo tehniško in poklicno kmetijsko - živilsko šolo . septembrase je kmetijsko - živilska šola preselila v nove prostore v Šempetru pri Gorici , letapa se je razdružila še srednja zdravstvena šola . S julijemje Gimnazija Nova Gorica znova postala samostojni vzgojno - izobraževalni zavod . Gimnazija Nova Gorica ima naslednje posebnosti : največjo izbirnost tujih jezikov v Sloveniji ( angleščina , nemščina , francoščina , italijanščina , ruščina , španščina ) , ob neposredni bližini meje z Italijo je odprta v prostor slovenske skupnosti v Italiji ter v letihinnajboljša Šola ambasadorka Evropskega parlamenta v Sloveniji . Znani dijaki Simon Gregorčič Anton Mahnič Karel Štrekelj Ivo Šorli Alojz Gradnik Ivan Pregelj Andrej Budal Milko Kos Engelbert Besednjak Ciril Zlobec Kostja Gatnik Igor Vidmar Ervin Hladnik Milharčič Iztok Mlakar Borut Pahor Robert Golob Uroš Seljak Igor Saksida Jana Krivec Znani profesorji Maks Pleteršnik , 1867 Fran Levec , 1873 Ivan Pregelj , 1910 Anton Sovre , Rudolf Cvetko , 1914 Hubert Bergant , Marjan Bevk Povezave Spletna stran gimnazije Nova Gorica Viri let Gimnazije Nova Gorica , več avtorjev . Nova Gorica , let Gimnazije Nova Gorica , več avtorjev . Nova Gorica , https://www.solskicenter.net/zgodovina/(6.8.2020) https://www.europarl.europa.eu/slovenia/sl/za-mlade/%C5%A1ola-ambasadorka-evropskega-parlamenta(6.8.2020) N Izobraževalno - raziskovalne ustanove , ustanovljene leta Ustanove v Novi Gorici