Kvazidelec
Kvázidélec je v fiziki pojem, s katerim opisujemo obnašanje sistema s pomočjo izmišljenega delca, ki je bolj ali manj prost, in se obnaša kot samostojni delec. Kvazidelcem lahko pripišemo tudi nekatere fizikalne značilnosti. Ti namišljeni delci delujejo kot kombinacija delca in vpliva na okolico. Pomembni so v fiziki kondenzirane snovi. Delce, ki so realni, pa imenujemo običajni delci.

Med najbolj znanimi kvazidelci je elektronska luknja ali vrzel, ki nastane tam, kjer ni elektrona (v valenčnem pasu polprevodnika). Precej znan je tudi kvazidelec fonon, ki predstavlja paket nihanj.

Zamisel za uvedbo kvazidelcev je dal ruski fizik Lev Davidovič Landau (1908 – 1968) v svoji teoriji o Fermijevih tekočinah za kapljevinski He-3.

Seznam kvazidelcev 
V naslednji preglednici je podanih nekaj kvazidelcev.

Značilnosti kvazidelcev 

Podobnosti z običajnimi delci:
 samo nekateri kvazidelci so lahko lokalizirani (znana je lega, kjer se nahajajo), za druge pa ne moremo reči, kje se dejansko nahajajo
 kvazidelci lahko tudi doživijo trk (podobno kot običajni delci) ali pa kažejo medsebojni vpliv, pri trkih se ohranjata kvaziimpuls in energija
 za kvazidelce, ki imajo kvadratni zakon disperzije (energija je proporcionalna kvadratu impulza), lahko uvedemo pojem efektivne mase, obnašanje takih kvazidelcev je zelo podobno navadnim delcem.
Razlike:
 Običajni delci lahko obstojajo sami po sebi, tudi v praznem prostoru jih najdemo, kvazidelci pa obstojajo samo v snovi
 zakon disperzije vedno velja za običajne delce, pri kvazidelcih se kreira dinamično
 kvazidelec ima lahko tudi neceli osnovni naboj, običajni delci pa samo celi mnogokratnik osnovnega naboja.

Osnovni fizikalni koncepti
Fizika kondenzirane snovi
Kvázidélec je v fiziki pojem , s katerim opisujemo obnašanje sistema s pomočjo izmišljenega delca , ki je bolj ali manj prost , in se obnaša kot samostojni delec . Kvazidelcem lahko pripišemo tudi nekatere fizikalne značilnosti . Ti namišljeni delci delujejo kot kombinacija delca in vpliva na okolico . Pomembni so v fiziki kondenzirane snovi . Delce , ki so realni , pa imenujemo običajni delci . Med najbolj znanimi kvazidelci je elektronska luknja ali vrzel , ki nastane tam , kjer ni elektrona ( v valenčnem pasu polprevodnika ) . Precej znan je tudi kvazidelec fonon , ki predstavlja paket nihanj . Zamisel za uvedbo kvazidelcev je dal ruski fizik Lev Davidovič Landau –v svoji teoriji o Fermijevih tekočinah za kapljevinski He - 3. Seznam kvazidelcev V naslednji preglednici je podanih nekaj kvazidelcev . Značilnosti kvazidelcev Podobnosti z običajnimi delci : samo nekateri kvazidelci so lahko lokalizirani ( znana je lega , kjer se nahajajo ) , za druge pa ne moremo reči , kje se dejansko nahajajo kvazidelci lahko tudi doživijo trk ( podobno kot običajni delci ) ali pa kažejo medsebojni vpliv , pri trkih se ohranjata kvaziimpuls in energija za kvazidelce , ki imajo kvadratni zakon disperzije ( energija je proporcionalna kvadratu impulza ) , lahko uvedemo pojem efektivne mase , obnašanje takih kvazidelcev je zelo podobno navadnim delcem . Razlike : Običajni delci lahko obstojajo sami po sebi , tudi v praznem prostoru jih najdemo , kvazidelci pa obstojajo samo v snovi zakon disperzije vedno velja za običajne delce , pri kvazidelcih se kreira dinamično kvazidelec ima lahko tudi neceli osnovni naboj , običajni delci pa samo celi mnogokratnik osnovnega naboja . Osnovni fizikalni koncepti Fizika kondenzirane snovi