Vegetabilno strojenje
Rastlinsko – vegetabilno strojenje z rastlinskimi strojili

Mnoge rastline imajo v lubju, lesu, listih, plodovih in koreninah strojilne snovi, ki so jih pridobivali s posebnimi postopki, stroji in napravami. Strojilne snovi za rastlinsko – vegetabilno strojenje:
–	pirogalolna strojila
–	pirokatešinska strojila
–	sintetična strojila
Pri rastlinskem strojenju so pomembne sladkost in kislost strojenja in postopnost čreslenja. Razlikujemo tri vrste vegetabilnega (rastlinskega) usnja, ki so ga z maščenjem zaščitili in impregnirali:
–	podplatno usnje,
–	likanec (blank) in jermensko usnje,
–	gornje usnje.
Zgodovina 
Na Slovenskem so v 19. stoletju največ strojili s smrekovim in hrastovim lubjem ter ježicami. Uporabljali so hrastovo lubje 12–20-letnih hrastov. Lubje ima do 13 % strojilne snovi in okrog 3 % grozdnega sladkorja. Zaradi pomanjkanja hrastovega lubja so začeli uporabljati smrekovo, ki ima do 18 % strojilnih snovi, 3,5 % grozdnega in 1,5 % trsnega sladkorja. Smrekova čreslenica se močneje skisa kakor hrastova, zato so jo raje uporabljali v kombinaciji z izvlečkom kebrača. 

--Cnilpa 07:44, 18. avgust 2010 (CEST)
Rastlinsko – vegetabilno strojenje z rastlinskimi strojili Mnoge rastline imajo v lubju , lesu , listih , plodovih in koreninah strojilne snovi , ki so jih pridobivali s posebnimi postopki , stroji in napravami . Strojilne snovi za rastlinsko – vegetabilno strojenje : – pirogalolna strojila – pirokatešinska strojila – sintetična strojila Pri rastlinskem strojenju so pomembne sladkost in kislost strojenja in postopnost čreslenja . Razlikujemo tri vrste vegetabilnega ( rastlinskega ) usnja , ki so ga z maščenjem zaščitili in impregnirali : – podplatno usnje , – likanec ( blank ) in jermensko usnje , – gornje usnje . Zgodovina Na Slovenskem so v stoletju največ strojili s smrekovim in hrastovim lubjem ter ježicami . Uporabljali so hrastovo lubje20 - letnih hrastov . Lubje ima do % strojilne snovi in okrog % grozdnega sladkorja . Zaradi pomanjkanja hrastovega lubja so začeli uporabljati smrekovo , ki ima do % strojilnih snovi ,5 % grozdnega in5 % trsnega sladkorja . Smrekova čreslenica se močneje skisa kakor hrastova , zato so jo raje uporabljali v kombinaciji z izvlečkom kebrača . - - Cnilpa44 , avgust ( CEST )