Okraji Švice
V federativno organizirani Švici, kjer vsak kanton svobodno odloča o svoji interni organizaciji, obstaja velika raznolikost organizacijskih struktur in posledično tudi nazivov za posamezne upravne enote med kantonom in občino. Pogosto ga imenujejo okrožje, v nekaterih kantonih tudi upravna regija (Verwaltungsregion), upravno okrožje (Verwaltungskreis), volilna enota (Wahlkreis), (amtei ali Amt) pisarna, v francosko govorečem delu okrožja (district), v italijanskem delu distretto, v retoromanskem delu okrožja (district). Vodja takega urada je upravitelj dežele (Bezirksamtmann, Statthalter oziroma Regierungsstatthalter).

Amt, Amtsbezirk, District in distretto 

Okraji so v glavnem namenjeni decentralizaciji kantonalne uprave in sodne organizacije, tudi strukturi sodišč. V kantonu Schwyz so okrožja glede na zgodovinski razvoj samostojni pravni subjekti s pravico pobiranja davkov in pogosto tudi z lastno deželno skupnostjo (Landsgemeinde). Podobno vlogo imajo tudi okrožja, v dobesednem prevodu krogi (Kreise; retoromansko circul ali italijansko circolo), kot npr. kanton Graubünden. V kantonu Appenzell Innerrhoden pa so v nasprotju s tem okraji najmanjše upravne enote ekvivalentne politični občini.

Vrstni red kantonov glede na 1. člen švicarske ustave.

Nekdanji okraji Švice

Nekdanji okraji in okrožja Švice

Opustitev in zmanjšanje števila okrajev v kantonih 

Enajst od 26-ih kantonov je popolnoma opustilo delitev na okraje (v smislu vmesne upravne stopnje med kantoni in občinami):

Uri, Obwalden, Nidwalden, Glarus, Zug, penzell Innerrhoden, Basel-Stadt in Ženeva, Appenzell Ausserrhoden, Kanton Schaffhausen in Kanton St. Gallen

V ostalih kantonih je opustitev delitve na okraje še pod vprašajem, v nekaterih pa so se že odločili za zmanjšano število okrajev.

Seznam švicarskih okrajev glede na kantone 
(Vrstni red kantonov glede na švicarsko ustavo)
 Kanton Zürich 
Kanton Zürich je razdeljen na 12 okrajev:

Glej tudi: Občine kantona Zürich.

 Do 31. decembra 1985 je občina Zollikon spadala pod okraj Zürich.
 Do 30. junija 1989 je 11 občin današnjega okraja Dietikon spadalo pod okraj Zürich.
 Kanton Bern 
Kanton Bern je še vedno razdeljen v 26 okrajev (Amtsbezirke; frz.: district).

Današnji okraji (Amtsbezirke):
Stanje: 01.01.2009

Glej tudi: občine Kantona Bern

24. septembra 2006 so volivci kantona Bern izvolili »reformo decentralizirane kantonske uprave« s katero naj bi sedanjih 26 okrajev (amtsbezirke) nadomestili s petimi upravnimi regijami in desetimi upravnimi okraji.
Upravne regije: Berner Jura, Seeland (z okrajema (Kreis) Biel/Bienne in Seeland), Bern-Mittelland, Oberland (z okrajema (Kreis) Thun, Obersimmental-Saanen, Frutigen-Niedersimmental in Interlaken-Oberhasli) in Emmental-Oberaargau (z okrajema (Kreis) Emmental in Oberaargau).

Bodoče upravne regije oz. okraji (Kreise):

 Pred ustanovitvijo kantona Jura (1. januarja 1979) so okraji Delémont, Porrentruy in Franches-Montagnes spadali h kantonu Bern.
 Pred spremembo imena Laufental v kanton Basel-Landschaft 1. januarja 1994, sta okraja Laufen spadala h Kantonu Bern.
 Kanton Luzern 
Kanton Luzern je razdeljen v 5 volilnih okrajev:
Stanje: 01.01.2009

Glej tudi: Občine kantona Luzern
Leta 2007 so s sprejeto novo kantonsko ustavo odpravili amt-e. 
 Kanton Uri 
Kanton Uri ni razdeljen v okraje.
Glej tudi: Občine kantona Uri
 Kanton Schwyz 
Kanton Schwyz se deli v 6 okrajev.

Glej tudi: Občine kantona Schwyz
 Kanton Obwalden 
Kanton Obwalden ni razdeljen na okraje.
Glej tudi: Občine kantona Obwalden
 Kanton Nidwalden 
Kanton Nidwalden ni razdeljen na okraje.
Glej tudi: Občine kantona Nidwalden
 Kanton Glarus 
Kanton Glarus ni razdeljen na okraje.
Glej tudi: Občine kantona Glarus
 Kanton Zug 
Kanton Zug ni razdeljen na okraje.
Glej tudi: Občine kantona Zug
 Kanton Freiburg 
Kanton Freiburg je razdeljen na 7 okrajev:

 
Glej tudi: Občine kantona Freiburg
 Kanton Solothurn 
Kanton Solothurn se deli na 10 okrajev, ki so sklenjeni v pet enot, imenovanih amtei:

Glej tudi: Občine kantona Solothurn
 Kanton Basel-Stadt 
Basel-Stadt ni razdeljen na okraje.

Do leta 1889 sta bila v kantonu Basel-Stadt le dva okraja: mestno jedro z okolico (Basel) in deželni okraj z občinami Kleinhüningen, Riehen in Bettingen. 

Glej tudi: Občine kantona Basel-Stadt
 Kanton Basel-Landschaft 
Basel-Landschaft se deli na 5 okrajev:

Glej tudi: Občine kantona Basel-Landschaft

 Pred spremembo Laufentala v kanton Basel-Landschaft, 1. januarja 1994, je okraj Laufen pripadal kantonu Bern.
 Kanton Schaffhausen 
Kanton Schaffhausen ni razdeljen v okraje.

Glej tudi: Občine kantona Schaffhausen.

Do julija 1999 se je delil na 6 okrajev:
Oberklettgau
Reiat
Schaffhausen
Schleitheim
Stein
Unterklettgau

Glede na lego ob Renu in zemljepisno mejo z večjim delom kantona Schaffhausen (glej zemljevid) je govora o zgornjem (nekdanji okraj Stein) in spodnjem predelu kantona (občini Rüdlingen in Buchberg).

 Kanton Appenzell Ausserrhoden 
Kanton Appenzell Ausserrhoden ni razdeljen na okraje.

Včasih se kot okraji obravnavajo 
Hinterland, 
Mittelland in
Vorderland,

vendar so jih leta 1995 uradno ukinili.
Glej tudi: Občine kantona Appenzell Ausserrhoden
 Kanton Appenzell Innerrhoden 
V kantonu Appenzell Innerrhoden so okraji upravna enota z najmanjšimi pooblastili. Ekvivalentni so političnim občinam ostalih kantonov. Innerrhoden je razdeljen na 6 okrajev:

Oberegg se obravnava kot zunanji predel ozemlja (äusserer Landesteil), ostali okraji skupaj pa kot notranji predel (innerer Landesteil).

Glej tudi: Okraji kantona Appenzell Innerrhoden
 Kanton St. Gallen 
Volilni okraji:Stanje: 01.01.2009

Glej tudi: Občine kantona St. Gallen

Kanton St. Gallen je bil do konca leta 2002 razdeljen na 14 okrajev. 1. januarja 2003 jih je zamenjala ureditev na 8 volilnih okrajev (Wahlkreis).

bivši okraji:
Alttoggenburg
Gaster
Gossau
Neutoggenburg
Oberrheintal
Obertoggenburg
Rorschach
St. Gallen
Sargans
See
Unterrheintal
Untertoggenburg
Werdenberg
Wil
 Kanton Graubünden 
Kanton Graubünden je razdeljen v 11 okrajev. Povečini se njihova ozemlja ujemajo z naravnimi geografskimi predeli. Ti okraji so nadalje razdeljeni v 39 okrožij (Kreise).Stanje: 01.01.2009

 1. januarja 2001 sta se združila okraja Glenner in Vorderrhein, okrožje Safien (okraja Heinzenberg) se je pridružilo okraju Surselva, ostali dve okrožji okraja Heinzenberg sta se pridružila okraju Hinterrhein, okraj Val Müstair pa je prešel pod okraj Inn.
 Z združitvijo občin Davos in Wiesen 1. januarja 2009 se je spremenila površina nekdanje občine Wiesen GR (29.58 km2) iz okraja Albula v okraj Prättigau/Davos. 

Glej tudi: Občine kantona Graubünden
 Kanton Aargau 
Aargau je razdeljen v 11 okrajev:
 

Glej tudi: Občine kantona Aargau
 Kanton Thurgau 
Kanton Thurgau je razdeljen v 8 okrajev:

Glej tudi: občine kantona Thurgau.
 Kanton Tessin 
Kanton Tessin (Repubblica e Cantone Ticino) je razdeljen v 8 okrajev (distretti), ti pa v 38 okrožij (Kreise oz. circoli):

Vir: Decreto esecutivo concernente le Circoscrizioni dei Comuni, Circoli e Distretti del 25 giugno 1803

Glej tudi: občine kantona Tessin
 Kanton Vaud 

Od 1803 do 2007 je bil kanton Vaud razdeljen v 19 okrajev, ti pa nadalje v okrožja:

Vir: Loi du 14 juin 1803 sur la division du canton en districts

Glej tudi: Občine kantona Vaud
 Kanton Valais 
Kanton Valais je razdeljen na okrajev:Stanje: 01.01.2009

Glej tudi: Občine kantona Valais
 Kanton Neuenburg 
Kanton Neuenburg je razdeljen v 6 distriktov, ki pripadajo štirim geografskim regijam:Stanje: 01.01.2009

Glej tudi: Občine kantona Neuenburg
 Kanton Ženeva (Genf) 
Kanton Ženeva ni razdeljen v okraje.
Glej tudi: Občine Kantona Ženeva
 Kanton Jura 
Kanton Jura je razdeljen v 3 distrikte:Stanje: 01.01.2009

Glej tudi: Občine Kantona Jura

Zunanje povezave 
Okraji kantona Zürich
Amtsbezirk-i kantona Bern
Amti kantona Luzern
Okraji kantona Schwyz 
Okraji kantona Freiburg
Okraji kantona Solothrun
Okraji kantona Basel-Landschaft 
Okraji kantona Appenzell Innerrhoden 
Okraji kantona St. Gallen
Okraji kantona Graubünden 
Okraji kantona Aargau
Okraji kantona Thurgau
Okraji kantona Tessin 
Okraji kantona Waadt
Okraji kantona Valais
Okraji kantona Neuenburg
Okraji kantona Jura

Okraji
V federativno organizirani Švici , kjer vsak kanton svobodno odloča o svoji interni organizaciji , obstaja velika raznolikost organizacijskih struktur in posledično tudi nazivov za posamezne upravne enote med kantonom in občino . Pogosto ga imenujejo okrožje , v nekaterih kantonih tudi upravna regija ( Verwaltungsregion ) , upravno okrožje ( Verwaltungskreis ) , volilna enota ( Wahlkreis ) , ( amtei ali Amt ) pisarna , v francosko govorečem delu okrožja ( district ) , v italijanskem delu distretto , v retoromanskem delu okrožja ( district ) . Vodja takega urada je upravitelj dežele ( Bezirksamtmann , Statthalter oziroma Regierungsstatthalter ) . Amt , Amtsbezirk , District in distretto Okraji so v glavnem namenjeni decentralizaciji kantonalne uprave in sodne organizacije , tudi strukturi sodišč . V kantonu Schwyz so okrožja glede na zgodovinski razvoj samostojni pravni subjekti s pravico pobiranja davkov in pogosto tudi z lastno deželno skupnostjo ( Landsgemeinde ) . Podobno vlogo imajo tudi okrožja , v dobesednem prevodu krogi ( Kreise ; retoromansko circul ali italijansko circolo ) , kot npr. kanton Graubünden . V kantonu Appenzell Innerrhoden pa so v nasprotju s tem okraji najmanjše upravne enote ekvivalentne politični občini . Vrstni red kantonov glede na člen švicarske ustave . Nekdanji okraji Švice Nekdanji okraji in okrožja Švice Opustitev in zmanjšanje števila okrajev v kantonih Enajst odih kantonov je popolnoma opustilo delitev na okraje ( v smislu vmesne upravne stopnje med kantoni in občinami ) : Uri , Obwalden , Nidwalden , Glarus , Zug , penzell Innerrhoden , Basel - Stadt in Ženeva , Appenzell Ausserrhoden , Kanton Schaffhausen in Kanton St. Gallen V ostalih kantonih je opustitev delitve na okraje še pod vprašajem , v nekaterih pa so se že odločili za zmanjšano število okrajev . Seznam švicarskih okrajev glede na kantone ( Vrstni red kantonov glede na švicarsko ustavo ) Kanton Zürich Kanton Zürich je razdeljen naokrajev : Glej tudi : Občine kantona Zürich . Do decembraje občina Zollikon spadala pod okraj Zürich . Do junijajeobčin današnjega okraja Dietikon spadalo pod okraj Zürich . Kanton Bern Kanton Bern je še vedno razdeljen vokrajev ( Amtsbezirke ; frz . : district ) . Današnji okraji ( Amtsbezirke ) : Stanje :01. 2009 Glej tudi : občine Kantona Bern 24. septembraso volivci kantona Bern izvolili » reformo decentralizirane kantonske uprave « s katero naj bi sedanjihokrajev ( amtsbezirke ) nadomestili s petimi upravnimi regijami in desetimi upravnimi okraji . Upravne regije : Berner Jura , Seeland ( z okrajema ( Kreis ) Biel / Bienne in Seeland ) , Bern - Mittelland , Oberland ( z okrajema ( Kreis ) Thun , Obersimmental - Saanen , Frutigen - Niedersimmental in Interlaken - Oberhasli ) in Emmental - Oberaargau ( z okrajema ( Kreis ) Emmental in Oberaargau ) . Bodoče upravne regije oz . okraji ( Kreise ) : Pred ustanovitvijo kantona Jura januarjaso okraji Delémont , Porrentruy in Franches - Montagnes spadali h kantonu Bern . Pred spremembo imena Laufental v kanton Basel - Landschaft januarja sta okraja Laufen spadala h Kantonu Bern . Kanton Luzern Kanton Luzern je razdeljen vvolilnih okrajev : Stanje :01. 2009 Glej tudi : Občine kantona Luzern Letaso s sprejeto novo kantonsko ustavo odpravili amt - e . Kanton Uri Kanton Uri ni razdeljen v okraje . Glej tudi : Občine kantona Uri Kanton Schwyz Kanton Schwyz se deli vokrajev . Glej tudi : Občine kantona Schwyz Kanton Obwalden Kanton Obwalden ni razdeljen na okraje . Glej tudi : Občine kantona Obwalden Kanton Nidwalden Kanton Nidwalden ni razdeljen na okraje . Glej tudi : Občine kantona Nidwalden Kanton Glarus Kanton Glarus ni razdeljen na okraje . Glej tudi : Občine kantona Glarus Kanton Zug Kanton Zug ni razdeljen na okraje . Glej tudi : Občine kantona Zug Kanton Freiburg Kanton Freiburg je razdeljen naokrajev : Glej tudi : Občine kantona Freiburg Kanton Solothurn Kanton Solothurn se deli naokrajev , ki so sklenjeni v pet enot , imenovanih amtei : Glej tudi : Občine kantona Solothurn Kanton Basel - Stadt Basel - Stadt ni razdeljen na okraje . Do letasta bila v kantonu Basel - Stadt le dva okraja : mestno jedro z okolico ( Basel ) in deželni okraj z občinami Kleinhüningen , Riehen in Bettingen . Glej tudi : Občine kantona Basel - Stadt Kanton Basel - Landschaft Basel - Landschaft se deli naokrajev : Glej tudi : Občine kantona Basel - Landschaft Pred spremembo Laufentala v kanton Basel - Landschaft , januarja je okraj Laufen pripadal kantonu Bern . Kanton Schaffhausen Kanton Schaffhausen ni razdeljen v okraje . Glej tudi : Občine kantona Schaffhausen . Do julijase je delil naokrajev : Oberklettgau Reiat Schaffhausen Schleitheim Stein Unterklettgau Glede na lego ob Renu in zemljepisno mejo z večjim delom kantona Schaffhausen ( glej zemljevid ) je govora o zgornjem ( nekdanji okraj Stein ) in spodnjem predelu kantona ( občini Rüdlingen in Buchberg ) . Kanton Appenzell Ausserrhoden Kanton Appenzell Ausserrhoden ni razdeljen na okraje . Včasih se kot okraji obravnavajo Hinterland , Mittelland in Vorderland , vendar so jih letauradno ukinili . Glej tudi : Občine kantona Appenzell Ausserrhoden Kanton Appenzell Innerrhoden V kantonu Appenzell Innerrhoden so okraji upravna enota z najmanjšimi pooblastili . Ekvivalentni so političnim občinam ostalih kantonov . Innerrhoden je razdeljen naokrajev : Oberegg se obravnava kot zunanji predel ozemlja ( äusserer Landesteil ) , ostali okraji skupaj pa kot notranji predel ( innerer Landesteil ) . Glej tudi : Okraji kantona Appenzell Innerrhoden Kanton St. Gallen Volilni okraji : Stanje :01. 2009 Glej tudi : Občine kantona St. Gallen Kanton St. Gallen je bil do konca letarazdeljen naokrajev . januarjajih je zamenjala ureditev navolilnih okrajev ( Wahlkreis ) . bivši okraji : Alttoggenburg Gaster Gossau Neutoggenburg Oberrheintal Obertoggenburg Rorschach St. Gallen Sargans See Unterrheintal Untertoggenburg Werdenberg Wil Kanton Graubünden Kanton Graubünden je razdeljen vokrajev . Povečini se njihova ozemlja ujemajo z naravnimi geografskimi predeli . Ti okraji so nadalje razdeljeni vokrožij ( Kreise ) . Stanje :01. 2009 januarjasta se združila okraja Glenner in Vorderrhein , okrožje Safien ( okraja Heinzenberg ) se je pridružilo okraju Surselva , ostali dve okrožji okraja Heinzenberg sta se pridružila okraju Hinterrhein , okraj Val Müstair pa je prešel pod okraj Inn . Z združitvijo občin Davos in Wiesen januarjase je spremenila površina nekdanje občine Wiesen GR58 km2 ) iz okraja Albula v okraj Prättigau / Davos . Glej tudi : Občine kantona Graubünden Kanton Aargau Aargau je razdeljen vokrajev : Glej tudi : Občine kantona Aargau Kanton Thurgau Kanton Thurgau je razdeljen vokrajev : Glej tudi : občine kantona Thurgau . Kanton Tessin Kanton Tessin ( Repubblica e Cantone Ticino ) je razdeljen vokrajev ( distretti ) , ti pa vokrožij ( Kreise oz . circoli ) : Vir : Decreto esecutivo concernente le Circoscrizioni dei Comuni , Circoli e Distretti delgiugno Glej tudi : občine kantona Tessin Kanton Vaud Oddoje bil kanton Vaud razdeljen vokrajev , ti pa nadalje v okrožja : Vir : Loi dujuinsur la division du canton en districts Glej tudi : Občine kantona Vaud Kanton Valais Kanton Valais je razdeljen na okrajev : Stanje :01. 2009 Glej tudi : Občine kantona Valais Kanton Neuenburg Kanton Neuenburg je razdeljen vdistriktov , ki pripadajo štirim geografskim regijam : Stanje :01. 2009 Glej tudi : Občine kantona Neuenburg Kanton Ženeva ( Genf ) Kanton Ženeva ni razdeljen v okraje . Glej tudi : Občine Kantona Ženeva Kanton Jura Kanton Jura je razdeljen vdistrikte : Stanje :01. 2009 Glej tudi : Občine Kantona Jura Zunanje povezave Okraji kantona Zürich Amtsbezirk - i kantona Bern Amti kantona Luzern Okraji kantona Schwyz Okraji kantona Freiburg Okraji kantona Solothrun Okraji kantona Basel - Landschaft Okraji kantona Appenzell Innerrhoden Okraji kantona St. Gallen Okraji kantona Graubünden Okraji kantona Aargau Okraji kantona Thurgau Okraji kantona Tessin Okraji kantona Waadt Okraji kantona Valais Okraji kantona Neuenburg Okraji kantona Jura Okraji