Vijeglavka
Vijeglavka (znanstveno ime Jynx torquilla) je ptič iz družine žoln, ki gnezdi skoraj po vsej Evropi in preko Srednje Azije do Daljnega vzhoda.

Je majhen predstavnik žoln, približno velikosti manjšega srakoperja, v dolžino doseže med 16 in 18 cm. Oba spola sta varovalno (kriptično) obarvana, po hrbtni strani sivo ter rjavo s črnimi lisami in po trebušni svetlo s črnimi progami. Bela osnovna barva trebuha prehaja v svetlo rjavo na grlu. Parna črna proga se od oči nadaljuje čez vrat nad krili, še ena neparna pa z vrha glave prek sredine hrbta. Na razmeroma dolgem repu so prečne temne proge. Kljun je kratek in koničast.

Vijeglavka je najbolj znana po svarilnem zvijanju vratu, pri katerem obrača glavo skoraj za 180º, po čemer je dobila tudi ime v slovenščini in mnogih drugih jezikih (npr. , , ). To počne kadar jo kaj vznemiri na gnezdu, poleg tega pa našopiri perje na glavi in glasno sika. Za razliko od drugih žoln ne pleza po drevju, temveč se obnaša bolj kot pevci, ko skaklja po tleh in sedi na vodoravnih vejah. Najraje se prehranjuje z mravljami, ki jih išče v razpadajočem lesu, med rastlinjem in v prsti. Gnezdi v odprti kulturni krajini in sadovnjakih. Je sekundarni duplar, kar pomeni, da uporabi staro duplo druge žolne, rada pa zasede tudi umetno gnezdilnico. Samica izleže 5 do 12 snežno belih jajc. Od drugih žoln se vijeglavka loči tudi po tem, da je selivka; iz zmernih predelov Evrope se jeseni odseli v podsaharsko Afriko, iz vzhodnejših delov območja razširjenosti pa v Južno Azijo.

Zaradi nenavadnega vedenja se je okrog vijeglavke spletlo mnogo vraž. Še danes je v splošni uporabi v angleškem jeziku samostalnik jinx, ki pomeni »prinašalec nesreče« in naj bi izviral iz grškega imena za vijeglavko zaradi prakse angleških čarovnic, da so ptiče uporabljale za ustvarjanje urokov, ki naj bi prinesli uročenemu nesrečo. Po drugi strani Sokratov učenec Ksenofont v svojem delu Memorabilia opisuje, kako so jo čarovnice privezale na kolo in ga vrtele. Verjele so, da vijeglavka privlači moška srca; vrtenje naj bi uročilo moške da so (p)ostali zvesti.

V Sloveniji je zaradi izginjanja visokodebelnih sadovnjakov, v kakršnih najraje gnezdi, opredeljena kot ranljiva vrsta. V svetovnem merilu zaradi ogromnega območja razširjenosti in populacije, ki jo v grobem ocenjujejo na 3,5 do 15,5 milijona osebkov, ne velja za ogroženo.

Sklici in opombe

Viri

Zunanje povezave 

 Priročnik za določanje spola in starosti 

Žolne
Taksoni, opisani leta 1758
Ptiči Afrike
Ptiči Azije
Ptiči Evrope
Ptiči Slovenije
Vijeglavka ( znanstveno ime Jynx torquilla ) je ptič iz družine žoln , ki gnezdi skoraj po vsej Evropi in preko Srednje Azije do Daljnega vzhoda . Je majhen predstavnik žoln , približno velikosti manjšega srakoperja , v dolžino doseže medincm . Oba spola sta varovalno ( kriptično ) obarvana , po hrbtni strani sivo ter rjavo s črnimi lisami in po trebušni svetlo s črnimi progami . Bela osnovna barva trebuha prehaja v svetlo rjavo na grlu . Parna črna proga se od oči nadaljuje čez vrat nad krili , še ena neparna pa z vrha glave prek sredine hrbta . Na razmeroma dolgem repu so prečne temne proge . Kljun je kratek in koničast . Vijeglavka je najbolj znana po svarilnem zvijanju vratu , pri katerem obrača glavo skoraj za , po čemer je dobila tudi ime v slovenščini in mnogih drugih jezikih ( npr . , , ) . To počne kadar jo kaj vznemiri na gnezdu , poleg tega pa našopiri perje na glavi in glasno sika . Za razliko od drugih žoln ne pleza po drevju , temveč se obnaša bolj kot pevci , ko skaklja po tleh in sedi na vodoravnih vejah . Najraje se prehranjuje z mravljami , ki jih išče v razpadajočem lesu , med rastlinjem in v prsti . Gnezdi v odprti kulturni krajini in sadovnjakih . Je sekundarni duplar , kar pomeni , da uporabi staro duplo druge žolne , rada pa zasede tudi umetno gnezdilnico . Samica izležedosnežno belih jajc . Od drugih žoln se vijeglavka loči tudi po tem , da je selivka ; iz zmernih predelov Evrope se jeseni odseli v podsaharsko Afriko , iz vzhodnejših delov območja razširjenosti pa v Južno Azijo . Zaradi nenavadnega vedenja se je okrog vijeglavke spletlo mnogo vraž. Še danes je v splošni uporabi v angleškem jeziku samostalnik jinx , ki pomeni » prinašalec nesreče « in naj bi izviral iz grškega imena za vijeglavko zaradi prakse angleških čarovnic , da so ptiče uporabljale za ustvarjanje urokov , ki naj bi prinesli uročenemu nesrečo . Po drugi strani Sokratov učenec Ksenofont v svojem delu Memorabilia opisuje , kako so jo čarovnice privezale na kolo in ga vrtele . Verjele so , da vijeglavka privlači moška srca ; vrtenje naj bi uročilo moške da so ( p ) ostali zvesti . V Sloveniji je zaradi izginjanja visokodebelnih sadovnjakov , v kakršnih najraje gnezdi , opredeljena kot ranljiva vrsta . V svetovnem merilu zaradi ogromnega območja razširjenosti in populacije , ki jo v grobem ocenjujejo na5 do5 milijona osebkov , ne velja za ogroženo . Sklici in opombe Viri Zunanje povezave Priročnik za določanje spola in starosti Žolne Taksoni , opisani leta Ptiči Afrike Ptiči Azije Ptiči Evrope Ptiči Slovenije