Kneževina Teodoro
Kneževina Teodoro (grško: Θεοδόρο) ali Gotija (grško: Γοτθία) je bila od 13. do 15. stoletja majhna kneževina na jugozahodu polotoka Krima od današnje Balaklave do Alušte. Glavno mesto kneževine je bil Doros, sedanji Mangup, ki se včasih omenja tudi kot Teodoro. Kneževina Teodoro je bila tesno povezana s Trapezundskim cesarstvom.

Prebivalstvo
Prebivalci kneževine so bili zmes narodov, ki so se vse od antike priseljevali na Krim. Iz množice Krimskih Gotov, Alanov, Keraitov, Kipčakov, Slovanov in drugih narodov je nastala nova etnična skupina, ki je govorila grško in je bila pravoslavne vere.

Zgodovina
Kneževina Teodoro je nastala po četrti križarski vojni iz delov bivše bizantinske province Kersonos (Tema ta Klimata), ki jih niso zasedli  Genovežani. Ozemlje je bilo na začetku pod oblastjo Trapezunda in je bilo morda celo del njihove krimske posesti Perateja. Za guvernerja, ki se je imenoval  »vladar Teodora in Gotije«, so imenovali Teodora II. Gabrasa iz bizantinsko-armenske dinastije Gabras (turško: Hovra). 

Družina Gabras je kmalu ponovno utrdila Doros in novo mestno citadelo imenovala po zaščitniku sv. Teodoru. Mesto je postalo upravno središče nove kneževine, ki je imela dobre odnose z Zlato hordo, kateri je kot vazalna država plačevala letni davek, na jugu pa se je z genoveškimi kolonijami stalno spopadala za dostop do morja in trgovino, ki je potekala preko krimskih pristanišč. Ozek pas obale od Jambolije (sedanja Balaklava) na zahodu do Alustone (sedanja Alušta) na vzhodu, ki so ga Grki imenovali Paratalasija (Morska obala)  je prvotno pripadal kneževini, a je kmalu prišel pod genoveško oblast. Po izgubi pristanišč na jugu je kneževina na izlivu reke Černaje zgradila novo pristanišče Avlita in ga utrdila s trdnjavo Kalamita (sedanji Inkerman).  

6. junija 1475 je osmanski general Gedik Ahmed paša osvojil Kafo (sedanja Feodosija), konec leta pa po šestmesečnem obleganju še Mangup. Večina Krima je postala del Krimskega kanata, ozemlje bivše Kneževine Teodoro in južnega Krima pa je prišlo pod neposredno oblast Visoke porte.

Teodorski knezi
 Dimitrij (po 1362 - pred 1368)
 ?
 Bazilij
 Štefan, Bazilijev sin (? — 1402)
 Aleksej I., Štefanov sin (1402 — 1434) 
 Aleksej  II., sin Alekseja I. (1434 — 1444) 
 Ivan (Olubej), sin Alekseja I. (1444 — 1460) 
 ?
 Izak, sin Alekseja I. (1471 — 1474) 
 Aleksander, sin Alekseja II. (junij – december 1475)

Viri
 А. В. Васильев, М. Н. Автушенко «Загадка княжества Феодоро» Севастополь, 2006 
 Т. М. Фадеева, А. К. Шапошников «Княжество Феодоро и его князья» Симферополь, 2005

Zunanje povezave
 Kratka zgodovina Kneževine Teodoro (Mangup)

Ustanovitve leta 1204
Ukinitve leta 1475
Bivše države v Evropi
Zgodovina Ukrajine
Krimski Goti
Kneževina Teodoro ( grško : Θεοδόρο ) ali Gotija ( grško : Γοτθία ) je bila od do stoletja majhna kneževina na jugozahodu polotoka Krima od današnje Balaklave do Alušte . Glavno mesto kneževine je bil Doros , sedanji Mangup , ki se včasih omenja tudi kot Teodoro . Kneževina Teodoro je bila tesno povezana s Trapezundskim cesarstvom . Prebivalstvo Prebivalci kneževine so bili zmes narodov , ki so se vse od antike priseljevali na Krim . Iz množice Krimskih Gotov , Alanov , Keraitov , Kipčakov , Slovanov in drugih narodov je nastala nova etnična skupina , ki je govorila grško in je bila pravoslavne vere . Zgodovina Kneževina Teodoro je nastala po četrti križarski vojni iz delov bivše bizantinske province Kersonos ( Tema ta Klimata ) , ki jih niso zasedli Genovežani . Ozemlje je bilo na začetku pod oblastjo Trapezunda in je bilo morda celo del njihove krimske posesti Perateja . Za guvernerja , ki se je imenoval » vladar Teodora in Gotije « , so imenovali Teodora II. Gabrasa iz bizantinsko - armenske dinastije Gabras ( turško : Hovra ) . Družina Gabras je kmalu ponovno utrdila Doros in novo mestno citadelo imenovala po zaščitniku sv . Teodoru . Mesto je postalo upravno središče nove kneževine , ki je imela dobre odnose z Zlato hordo , kateri je kot vazalna država plačevala letni davek , na jugu pa se je z genoveškimi kolonijami stalno spopadala za dostop do morja in trgovino , ki je potekala preko krimskih pristanišč . Ozek pas obale od Jambolije ( sedanja Balaklava ) na zahodu do Alustone ( sedanja Alušta ) na vzhodu , ki so ga Grki imenovali Paratalasija ( Morska obala ) je prvotno pripadal kneževini , a je kmalu prišel pod genoveško oblast . Po izgubi pristanišč na jugu je kneževina na izlivu reke Černaje zgradila novo pristanišče Avlita in ga utrdila s trdnjavo Kalamita ( sedanji Inkerman ) . 6. junijaje osmanski general Gedik Ahmed paša osvojil Kafo ( sedanja Feodosija ) , konec leta pa po šestmesečnem obleganju še Mangup. Večina Krima je postala del Krimskega kanata , ozemlje bivše Kneževine Teodoro in južnega Krima pa je prišlo pod neposredno oblast Visoke porte . Teodorski knezi Dimitrij ( po - pred ? Bazilij Štefan , Bazilijev sin ( ? — Aleksej I . , Štefanov sin— Aleksej II . , sin Alekseja I . — Ivan ( Olubej ) , sin Alekseja I . — ? Izak , sin Alekseja I . — Aleksander , sin Alekseja II . ( junij – december Viri А. В. Васильев , М. Н. Автушенко « Загадка княжества Феодоро » Севастополь , Т. М. Фадеева , А. К. Шапошников « Княжество Феодоро и его князья » Симферополь , Zunanje povezave Kratka zgodovina Kneževine Teodoro ( Mangup ) Ustanovitve leta Ukinitve leta Bivše države v Evropi Zgodovina Ukrajine Krimski Goti