Matija Drovenik
Matija Drovenik, slovenski rudarski inženir in geolog * 14. februar  1927, Ljubljana, † 30. oktober 2015, Ljubljana.

Življenje in delo 
Po končani osnovni šoli in gimnaziji v rojstnem mestu je aktivno sodeloval v narodnoosvobodilni borbi. Kot mladinski organizator je bil julija 1944 aretiran ter do konca vojne nemških taboriščih (Dachau in Rabstain). Leta 1945 se je vpisal na rudarski oddelek Tehnične fakultete v Ljubljani. Med študijem je bil v letih 1948–52 provizorni asistent za mineralogijo in petrografijo, 1951 je prejel študentsko Prešernovo nagrado. Diplomiral je 1952. 

Po končanem študiju je služboval kot rudarski geolog in glavni geolog v Rudarsko topilniškem bazenu Bor (1953–65). Leta 1956 se je izpopolnjeval na Geološkem zavodu Francije v Parizu. Nato je bil 1960 na Naravoslovnotehniški fakulteti v Ljubljani izvoljen za docenta za predmete mineralogija, petrografija, geokemija in laboratorijsko preiskovanje mineralov. Ker ni dobil družinskega stanovanja je ostal v Boru. Leta 1961 je z razpravo Geološko-petrološka študija širše okolice rudnika bakra Bor doktoriral na Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo v Ljubljani. Na novo ustanovljeni 
Rudarsko-metalurški fakulteti v Boru, ki deluje v sklopu Univerze v Beogradu je kot izredni profesor predaval mineralogijo in petrografjo. Uredil je tudi katedro za mineralogijo in petrografijo (1961–63) Na prošnjo alžirske vlade je bil v letih 1963-1965 svetnik v Direkciji za rudarstvo in geologijo v Alžiru. Leta 1965 se je zaposlil kot docent na Oddelku za montanistiko Fakultete za naravoslovje in tehnologijo v Ljubljani, 1970 je postal izredni in 1977 redni profesor. Izredni član Slovenske akademije znanosti in umetnosti je postal marca 1978, redni pa aprila 1987; glavni tajnik SAZU je bil dva mandata, od 1992 do 1999, bil pa je tudi član Evropske akademije znanosti in umetnosti v Salzburgu. 1993 je postal zaslužni profesor ljubljanske univerze.

V raziskovalnem delu se je posvetil zlasti raziskavam magmatske evolucije in bakrovemu rudišču v Timoški krajini (Srbija); razčlenil je zgornjekredni vulkanizem in razložil pomen geološke faze laramijskega plutonizma za nastanek bakrovih rudišč. V Alžiriji je proučeval rudišča svinca in cinka. Med raziskavami v Sloveniji je dokazal diagenski nastanek bakrovih rudišč v srednjepermskih peščenjakih. Z I. Mlakarjem je ugotovil razvoj živosrebrovega orudenja v Idriji, s F. Drovenikom in M. Pleničarjem pa nastanek rudišč po Sloveniji. Sam ali v soavtorstvu je objavil preko 40 znanstvenih razprav. V letih 1966−77 je bil predstojnik Inštituta za geologijo na fakulteti ter član domačih in tujih znanstvenih organizacij.

Bibliografija 
 Geološko-petrološka studija širše okolice Rudnika Bor (disertacija) 
 Sedimentacijski in postsedimentacijski razvoj grödenske formacije med Cerknim in Žirovskim vrhom 
 Nastanek uranovega rudišča Žirovski vrh 
 Bakrovo rudišče Gornja Lipa 
 Premogovnik "Niwka - Modrzejow" 
 Strukturne in genetske posebnosti idrijskega rudišča

Glej tudi 
 seznam slovenskih geologov
 seznam članov Slovenske akademije znanosti in umetnosti

Viri 

Slovenski geologi
Slovenski akademiki
Redni člani Slovenske akademije znanosti in umetnosti
Predavatelji na Univerzi v Beogradu
Predavatelji na Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo v Ljubljani
Slovenski partizani
Prejemniki študentske Prešernove nagrade
Slovenski univerzitetni učitelji
Taboriščniki koncentracijskega taborišča Dachau
Matija Drovenik , slovenski rudarski inženir in geolog * februar Ljubljana , † oktober Ljubljana . Življenje in delo Po končani osnovni šoli in gimnaziji v rojstnem mestu je aktivno sodeloval v narodnoosvobodilni borbi . Kot mladinski organizator je bil julijaaretiran ter do konca vojne nemških taboriščih ( Dachau in Rabstain ) . Letase je vpisal na rudarski oddelek Tehnične fakultete v Ljubljani . Med študijem je bil v letih52 provizorni asistent za mineralogijo in petrografijo ,je prejel študentsko Prešernovo nagrado . Diplomiral je Po končanem študiju je služboval kot rudarski geolog in glavni geolog v Rudarsko topilniškem bazenu Bor65 ) . Letase je izpopolnjeval na Geološkem zavodu Francije v Parizu . Nato je bilna Naravoslovnotehniški fakulteti v Ljubljani izvoljen za docenta za predmete mineralogija , petrografija , geokemija in laboratorijsko preiskovanje mineralov . Ker ni dobil družinskega stanovanja je ostal v Boru . Letaje z razpravo Geološko - petrološka študija širše okolice rudnika bakra Bor doktoriral na Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo v Ljubljani . Na novo ustanovljeni Rudarsko - metalurški fakulteti v Boru , ki deluje v sklopu Univerze v Beogradu je kot izredni profesor predaval mineralogijo in petrografjo . Uredil je tudi katedro za mineralogijo in petrografijo63 ) Na prošnjo alžirske vlade je bil v letihsvetnik v Direkciji za rudarstvo in geologijo v Alžiru . Letase je zaposlil kot docent na Oddelku za montanistiko Fakultete za naravoslovje in tehnologijo v Ljubljani ,je postal izredni inredni profesor. Izredni član Slovenske akademije znanosti in umetnosti je postal marca redni pa aprila glavni tajnik SAZU je bil dva mandata , oddo bil pa je tudi član Evropske akademije znanosti in umetnosti v Salzburgu.je postal zaslužni profesor ljubljanske univerze . V raziskovalnem delu se je posvetil zlasti raziskavam magmatske evolucije in bakrovemu rudišču v Timoški krajini ( Srbija ) ; razčlenil je zgornjekredni vulkanizem in razložil pomen geološke faze laramijskega plutonizma za nastanek bakrovih rudišč . V Alžiriji je proučeval rudišča svinca in cinka . Med raziskavami v Sloveniji je dokazal diagenski nastanek bakrovih rudišč v srednjepermskih peščenjakih . Z I. Mlakarjem je ugotovil razvoj živosrebrovega orudenja v Idriji , s F. Drovenikom in M. Pleničarjem pa nastanek rudišč po Sloveniji . Sam ali v soavtorstvu je objavil prekoznanstvenih razprav . V letih77 je bil predstojnik Inštituta za geologijo na fakulteti ter član domačih in tujih znanstvenih organizacij . Bibliografija Geološko - petrološka studija širše okolice Rudnika Bor ( disertacija ) Sedimentacijski in postsedimentacijski razvoj grödenske formacije med Cerknim in Žirovskim vrhom Nastanek uranovega rudišča Žirovski vrh Bakrovo rudišče Gornja Lipa Premogovnik " Niwka - Modrzejow " Strukturne in genetske posebnosti idrijskega rudišča Glej tudi seznam slovenskih geologov seznam članov Slovenske akademije znanosti in umetnosti Viri Slovenski geologi Slovenski akademiki Redni člani Slovenske akademije znanosti in umetnosti Predavatelji na Univerzi v Beogradu Predavatelji na Fakulteti za naravoslovje in tehnologijo v Ljubljani Slovenski partizani Prejemniki študentske Prešernove nagrade Slovenski univerzitetni učitelji Taboriščniki koncentracijskega taborišča Dachau