Kosmata mlečnica
Kosmata mlečnica (znanstveno ime Lactarius torminosus) je gliva iz družine golobičarke.

Opis 
Klobuk te gobe meri 5-15 cm v premeru in je sprva izbočen z močno podvitim robom, pozneje pa postane sploščen in v sredini vdrt. Vsa površina je poraščena z rožnato oranžnimi dlačicami, ki visijo tudi z roba klobuka. Po zgornji strani klobuka se pojavljajo raznobarvni koncentrični kolobarji, ki pa niso vedno enako izraziti. Na prerezanih mestih izloča ta goba bel mleček, ki je ostrega pekočega okusa. Lističi na spodnji strani klobuka so rožnato rumenkasti, tanki in gosti. Sprva so priraščeni k betu, pri starejših gobah pa poraščeni po betu. Trosni prah je svetlo rožnato rumen ali skoraj povsem bel. Meso je belkasto ali rožnato, krhko ter debelo in ima prijeten saden vonj.

Bet je visok od 2 do 6 cm in ima premer od 0,8 - 2 cm. Sprva je rožnato rumen, pozneje rjavkast, na površini pa ima nepravilne jamice enake barve. Sprva je poln, pozneje pa postane votel.

Razširjenost in uporabnost 
V Evropi (najdemo jo tudi v Sloveniji) kosmata mlečnica raste na peščenih tleh, ob poteh v svetlih listnatih gozdovih, najpogosteje v brezovih, pogosto v čarovniških krogih. V Severni Ameriki je pogosta tudi v topolovih gozdovih. 

Surova je ta gobja vrsta strupena, tudi kuhana pa povzroča bruhanje in drisko. Kljub temu jo na Finskem, v Rusiji in nekaterih drugih državah Severne Evrope jedo, vendar jo pred uporabo več dni namakajo v vodi in prekuhavajo. Eden od načinov priprave je tudi siliranje (fermentiranje z mlečno kislino). Na Norveškem jo pražijo in mleto dodajajo v kavo.

Podobna vrsta je barjanska mlečnica (Lactarius pubescens), ki prav tako raste pod brezami, a še na bolj vlažnih tleh.

Reference 

Mlečnica
Strupene gobe
Kosmata mlečnica ( znanstveno ime Lactarius torminosus ) je gliva iz družine golobičarke . Opis Klobuk te gobe mericm v premeru in je sprva izbočen z močno podvitim robom , pozneje pa postane sploščen in v sredini vdrt . Vsa površina je poraščena z rožnato oranžnimi dlačicami , ki visijo tudi z roba klobuka . Po zgornji strani klobuka se pojavljajo raznobarvni koncentrični kolobarji , ki pa niso vedno enako izraziti . Na prerezanih mestih izloča ta goba bel mleček , ki je ostrega pekočega okusa . Lističi na spodnji strani klobuka so rožnato rumenkasti , tanki in gosti . Sprva so priraščeni k betu , pri starejših gobah pa poraščeni po betu . Trosni prah je svetlo rožnato rumen ali skoraj povsem bel . Meso je belkasto ali rožnato , krhko ter debelo in ima prijeten saden vonj. Bet je visok oddocm in ima premer od8 - cm . Sprva je rožnato rumen , pozneje rjavkast , na površini pa ima nepravilne jamice enake barve . Sprva je poln , pozneje pa postane votel . Razširjenost in uporabnost V Evropi ( najdemo jo tudi v Sloveniji ) kosmata mlečnica raste na peščenih tleh , ob poteh v svetlih listnatih gozdovih , najpogosteje v brezovih , pogosto v čarovniških krogih . V Severni Ameriki je pogosta tudi v topolovih gozdovih . Surova je ta gobja vrsta strupena , tudi kuhana pa povzroča bruhanje in drisko . Kljub temu jo na Finskem , v Rusiji in nekaterih drugih državah Severne Evrope jedo , vendar jo pred uporabo več dni namakajo v vodi in prekuhavajo . Eden od načinov priprave je tudi siliranje ( fermentiranje z mlečno kislino ) . Na Norveškem jo pražijo in mleto dodajajo v kavo . Podobna vrsta je barjanska mlečnica ( Lactarius pubescens ) , ki prav tako raste pod brezami , a še na bolj vlažnih tleh . Reference Mlečnica Strupene gobe