Divje babe
Divje babe () so kraška jama in paleolitsko arheološko najdišče nad reko Idrijco blizu Cerknega. Znane so po najdbi musterijanske koščene piščali, ki je s starostjo okrog 60.000 let morda najstarejša piščal in s tem tudi najstarejše glasbilo na svetu. Hrani jo Narodni muzej Slovenije. Jamski sistem je zgrajen iz dveh jam, Divje babe I in Divje babe II. Poleg Potočke zijalke in Betalovega spodmola je najdišče eno najpomembnejših najdišč kamene dobe na Slovenskem.

Ime izhaja iz ljudskega verovanja, po katerem naj bi v jami prebivale čarovnice. Divje babe se nahajajo na 230 m (450 m. n. v) v pogozenih pobočjih nad dnom doline Idrijce, ki teče skozi Idrijsko in Cerkljansko hribovje ter se nato izlije v Sočo. Divje babe so spodmol, v dolžino merijo 5 m, v globino 3 m. Vstop v Divje babe I je mogoč z vodičem, Divje babe II so prosto dostopne.

Paleontološko najdišče, Divje babe I, so v letih 1978–1986 izkopavali Mitja Brodar, od leta 1989 do 1995 pa Ivan Turk in Janez Dirjec. Razsikovalci so prekopali 12 m nasutega materiala, ki je bil sestavljen iz 26 sedimentnih plasti. Med odkritimi artefakti so bile avrignacijske najdbe, vključno s koščeno ostjo, ki je bila najdena med plastema 2 in 3 in je bila ocenjena na 35.000 let starosti. Približno 8 plasti mesolitske starosti je vsebovalo ostanke 20 src, 600 kamnitih orodij in več koščenih ostankov. Na kraju so našli tudi več ostankov kosti jamskih medvedov. V Divjih babah II, ki so od prvih oddaljene nekaj minut hoda, so potekala le sondirna izkopavanja, nadaljnjih raziskovanj ni bilo.

Kostna piščal je bila najdena v 8. plasti in je datirana v čas srednjega paleolitika, približno 50.000 do 35.000 let pr. n. št. Ker je bila najdena blizu srca, naj bi v jami živeli neandertalci. Piščal je del stegnenice mladega jamskega medveda, vanjo pa so izvrtane štiri luknje. Razprave o kosti in njeni vlogi kot flavti so razgrete, nekateri luknje razlagajo kot ostanke ugriza hijene.

Galerija

Sklici

Nadaljnje branje 
 Mitja Brodar: Altsteinzeit in Slowenien, Ljubljana 2009, ISBN 978-961-245-768-6.
 Mitja Brodar: Die Kultur aus der Höhle Divje babe I Arheološki vestnik 50 (1999).
 Ivan Turk, ZRC SAZU: Mousterian ‘Bone Flute’ and other finds from Divje babe I cave site in Slovenia, Ljubljana 1997, ISBN 961-6182-29-3.
 Ivan Turk, Inštitut za arheologijo ZRC SAZU: Divje babe I – Upper pleistocene palaeolithic site in Slovenia, Part I: Geology and Palaeontology, Ljubljana 2007, ISBN 978-961-254-019-7.
 Ivan Turk, Inštitut za arheologijo ZRC SAZU: Divje babe I – Upper pleistocene palaeolithic site in Slovenia, Part II: Archaeology, Ljubljana 2014, ISBN 978-961-254-691-5.

Zunanje povezave

Piščal iz Divjih bab (spletna stran Narodnega muzeja Slovenije) 
»Piščalka« iz Divjih bab ni neandertalska (Dr. Mitja Brodar)

Arheološka najdišča v Sloveniji
Reka, Cerkno
Kraške jame
Spodmoli
Divje babe ( ) so kraška jama in paleolitsko arheološko najdišče nad reko Idrijco blizu Cerknega . Znane so po najdbi musterijanske koščene piščali , ki je s starostjo okrog000 let morda najstarejša piščal in s tem tudi najstarejše glasbilo na svetu . Hrani jo Narodni muzej Slovenije . Jamski sistem je zgrajen iz dveh jam , Divje babe I in Divje babe II. Poleg Potočke zijalke in Betalovega spodmola je najdišče eno najpomembnejših najdišč kamene dobe na Slovenskem . Ime izhaja iz ljudskega verovanja , po katerem naj bi v jami prebivale čarovnice . Divje babe se nahajajo namm . n. v ) v pogozenih pobočjih nad dnom doline Idrijce , ki teče skozi Idrijsko in Cerkljansko hribovje ter se nato izlije v Sočo . Divje babe so spodmol , v dolžino merijom , v globinom . Vstop v Divje babe I je mogoč z vodičem , Divje babe II so prosto dostopne . Paleontološko najdišče , Divje babe I , so v letih1986 izkopavali Mitja Brodar , od letadopa Ivan Turk in Janez Dirjec . Razsikovalci so prekopalim nasutega materiala , ki je bil sestavljen izsedimentnih plasti . Med odkritimi artefakti so bile avrignacijske najdbe , vključno s koščeno ostjo , ki je bila najdena med plastemainin je bila ocenjena na000 let starosti . Približnoplasti mesolitske starosti je vsebovalo ostankesrc ,kamnitih orodij in več koščenih ostankov . Na kraju so našli tudi več ostankov kosti jamskih medvedov . V Divjih babah II , ki so od prvih oddaljene nekaj minut hoda , so potekala le sondirna izkopavanja , nadaljnjih raziskovanj ni bilo . Kostna piščal je bila najdena v plasti in je datirana v čas srednjega paleolitika , približno000 do000 let pr. n. št. Ker je bila najdena blizu srca , naj bi v jami živeli neandertalci . Piščal je del stegnenice mladega jamskega medveda , vanjo pa so izvrtane štiri luknje . Razprave o kosti in njeni vlogi kot flavti so razgrete , nekateri luknje razlagajo kot ostanke ugriza hijene . Galerija Sklici Nadaljnje branje Mitja Brodar : Altsteinzeit in Slowenien , Ljubljana ISBN245 - 768 - 6. Mitja Brodar : Die Kultur aus der Höhle Divje babe I Arheološki vestnik ( 1999 ) . Ivan Turk , ZRC SAZU : Mousterian ‘ Bone Flute ’ and other finds from Divje babe I cave site in Slovenia , Ljubljana ISBN29 - 3. Ivan Turk , Inštitut za arheologijo ZRC SAZU : Divje babe I – Upper pleistocene palaeolithic site in Slovenia , Part I: Geology and Palaeontology , Ljubljana ISBN254 - 019- 7. Ivan Turk , Inštitut za arheologijo ZRC SAZU : Divje babe I – Upper pleistocene palaeolithic site in Slovenia , Part II : Archaeology , Ljubljana ISBN254 - 691- 5. Zunanje povezave Piščal iz Divjih bab ( spletna stran Narodnega muzeja Slovenije ) » Piščalka « iz Divjih bab ni neandertalska ( Dr. Mitja Brodar ) Arheološka najdišča v Sloveniji Reka , Cerkno Kraške jame Spodmoli