Dvorec Dobje
Dvorec Dobje (nem. Dobiehof), tudi Dobjihof, se nahaja na Dobravi pri Slovenskih Konjicah, ob izteku zreške terase, poleg lokalne ceste med Slovenskimi Konjicami in Zrečami.

Zgodovina 
Dvorec Dobje je zgradil Franc Blagatinšek  (v drugih drugih virih, tudi Stopar, preimenovan Blagotinšek), na mestu prvotnega srednjeveškega dvora, omenjenega leta 1497. Nad vhodom v dvorec je bil še v stegenškovih časih razviden kronogram, iz katerega je bilo razbrati, da je dvorec res postavil leta 1763 Franc Blagatinšek, z željo, da bi Jezus Kristus ohranil hiši mir in veselo blagostanje.

Poznejši lastniki Dobja so bili Avgust pl. Clossmann (1853-1860), baronica Beatrix Lebzeltern (1860-1876), baronica Maria Baltin (1876-1896). Od leta 1896  pa vse do konca druge svetovne vojne je bilo Dobje v posesti zdravilke, pesnice in pisateljice Alexandine (Sandre) Sermage (1870-1945), grofice von Szomzedvar und Medvedgrad, ki je pisala pod psevdonimom Alexandra Troylus. V Zgodovinskem arhivu Celje se nahaja njen osebni fond (Troylus Alexandra: SI-ZAC/101), z ohranjenimi rokopisi literarnih del, dnevnikom in korespondenco.

Leta 1945 je nova oblast petinsedemdesetletno Sandro zaprla v taborišče Šterntal pri Kidričevem kjer je umrla, posest pa je leta 1946 oblast zaplenila in nato podržavila .

Nekdanja arhitektura 
Današnja vila (v literaturi tudi dvor, dvorec) je po najstarejšem slikovnem viru iz leta 1938 razvidna kot enonadstropna stavba s kletjo, s pravokotnimi okni v pritličju in visokimi polkrožno sklenjenimi okni v nadstropju. Pred glavnim vhodom je bil postavljen stolpič kvadratastega tlorisa in iste višine, sloneč na štirih kamnitih stebrih. Stolpič je kmalu prešel v osmerokotni profil in se končal z osmimi poševno prisekanimi cinami. Z vodoravnimi pasovi (v kvadratastem delu) in mrežo (v osmerokotnem delu) je bila členjena le fasada stolpa, ki so ga povsem pri vrhu krasile še polkrožne line ter odkapni zidec.

Sedanjost 
Do danes so se ohranili vsi tisti objekti Dobjehofa, ki jih je leta 1908 videl Stegenšek , torej dvorec, nekdanja pristava s štukirano baročno fasadno ornamentiko, ki jo je Stegenšek opisal kot starinsko klet s »kašto zgoraj« in gospodarska poslopja (nekdanji hlevi). 

Današnja podoba dvorca je arhitektonsko okleščena vseh bistvenih členitev in značilnega stolpa. Stavba je bila povišana za eno etažo, zamenjana in spremenjena so bila okna. Poleg stolpa je bila odstranjena lesena veranda in frčada nad osrednjim dvoriščnim delom.  V stavbi so danes najemniška stanovanja, v pritličju se nahaja gostinski lokal, poleg stavbe pa vadbišče za golf.

Tik ob cesti pred kaščo in nasproti dvorca je stal na visokem podstavku baročno zasnovan kip sv. Janeza Nepomuka, ki je povezoval stanovanjski in gospodarski del kompleksa. Kip so po navodilih spomeniške službe nadomestili z repliko in ga prestavili na novo, vendar neustrezno lokacijo, v bližino dvorca.

Sklici

Viri 
 Stegenšek, Avguštin Konjiška dekanija, Maribor, 1909. 
 Boldin, Aleksandra Konjiceː z legendo skozi zgodovino do sodobnosti'',Občina, Zgodovinsko društvo Konjice, Slovenske Konjice, 2004. 
 Hazler, Vito Kulturna dediščina - izziv sodobnemu podjetništvu, Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani, Ljubljana, 2013. ISBN 978-961-237-617-8 (pdf)

Glej tudi 
 seznam dvorcev v Sloveniji
  Golf center Dobrava 

Dvorci v Sloveniji
Dobrava pri Konjicah
Zgradbe in objekti, zgrajeni leta 1763
Dvorec Dobje ( nem . Dobiehof ) , tudi Dobjihof , se nahaja na Dobravi pri Slovenskih Konjicah , ob izteku zreške terase , poleg lokalne ceste med Slovenskimi Konjicami in Zrečami . Zgodovina Dvorec Dobje je zgradil Franc Blagatinšek ( v drugih drugih virih , tudi Stopar , preimenovan Blagotinšek ) , na mestu prvotnega srednjeveškega dvora , omenjenega leta Nad vhodom v dvorec je bil še v stegenškovih časih razviden kronogram , iz katerega je bilo razbrati , da je dvorec res postavil letaFranc Blagatinšek , z željo , da bi Jezus Kristus ohranil hiši mir in veselo blagostanje . Poznejši lastniki Dobja so bili Avgust pl. Clossmann baronica Beatrix Lebzeltern baronica Maria Baltin Od leta pa vse do konca druge svetovne vojne je bilo Dobje v posesti zdravilke , pesnice in pisateljice Alexandine ( Sandre ) Sermage grofice von Szomzedvar und Medvedgrad , ki je pisala pod psevdonimom Alexandra Troylus . V Zgodovinskem arhivu Celje se nahaja njen osebni fond ( Troylus Alexandra : SI - ZAC / 101 ) , z ohranjenimi rokopisi literarnih del , dnevnikom in korespondenco . Letaje nova oblast petinsedemdesetletno Sandro zaprla v taborišče Šterntal pri Kidričevem kjer je umrla , posest pa je letaoblast zaplenila in nato podržavila \ . Nekdanja arhitektura Današnja vila ( v literaturi tudi dvor , dvorec ) je po najstarejšem slikovnem viru iz letarazvidna kot enonadstropna stavba s kletjo , s pravokotnimi okni v pritličju in visokimi polkrožno sklenjenimi okni v nadstropju . Pred glavnim vhodom je bil postavljen stolpič kvadratastega tlorisa in iste višine , sloneč na štirih kamnitih stebrih . Stolpič je kmalu prešel v osmerokotni profil in se končal z osmimi poševno prisekanimi cinami . Z vodoravnimi pasovi ( v kvadratastem delu ) in mrežo ( v osmerokotnem delu ) je bila členjena le fasada stolpa , ki so ga povsem pri vrhu krasile še polkrožne line ter odkapni zidec . Sedanjost Do danes so se ohranili vsi tisti objekti Dobjehofa , ki jih je letavidel Stegenšek , torej dvorec , nekdanja pristava s štukirano baročno fasadno ornamentiko , ki jo je Stegenšek opisal kot starinsko klet s » kašto zgoraj « in gospodarska poslopja ( nekdanji hlevi ) . Današnja podoba dvorca je arhitektonsko okleščena vseh bistvenih členitev in značilnega stolpa . Stavba je bila povišana za eno etažo , zamenjana in spremenjena so bila okna . Poleg stolpa je bila odstranjena lesena veranda in frčada nad osrednjim dvoriščnim delom . V stavbi so danes najemniška stanovanja , v pritličju se nahaja gostinski lokal , poleg stavbe pa vadbišče za golf. Tik ob cesti pred kaščo in nasproti dvorca je stal na visokem podstavku baročno zasnovan kip sv . Janeza Nepomuka , ki je povezoval stanovanjski in gospodarski del kompleksa . Kip so po navodilih spomeniške službe nadomestili z repliko in ga prestavili na novo , vendar neustrezno lokacijo , v bližino dvorca . Sklici Viri Stegenšek , Avguštin Konjiška dekanija , Maribor , Boldin , Aleksandra Konjice ː z legendo skozi zgodovino do sodobnosti'' , Občina , Zgodovinsko društvo Konjice , Slovenske Konjice , Hazler , Vito Kulturna dediščina - izziv sodobnemu podjetništvu , Filozofska fakulteta Univerze v Ljubljani , Ljubljana , ISBN237 - 617 - 8 ( pdf ) Glej tudi seznam dvorcev v Sloveniji Golf center Dobrava Dvorci v Sloveniji Dobrava pri Konjicah Zgradbe in objekti , zgrajeni leta