10. vlada Republike Slovenije
10. vlada Republike Slovenije je bila Vlada Republike Slovenije, drugič pod vodstvom Janeza Janše. Poleg Slovenske demokratske stranke, drugo uvrščene na državnozborskih volitvah 4. decembra 2011, so v vladi sodelovale še Državljanska lista, Demokratična stranka upokojencev Slovenije, Slovenska ljudska stranka in Nova Slovenija.

Zaradi poročila Komisije za preprečevanje korupcije pri nadzoru nad premoženjskim stanjem predsednikov parlamentarnih strank, v katerem je Komisija ugotovila nepojasnjeno pridobljena sredstva predsednika vlade, so iz vlade izstopili trije koalicijski partnerji - DL, DeSUS in SLS.

27. februarja 2013 je bila 10. vladi Republike Slovenije in drugi vladi Janeza Janše izglasovana konstruktivna nezaupnica, hkrati s tem pa je bila izvoljena nova predsednica vlade Alenka Bratušek iz Pozitivne Slovenije, ki je pridobila mandat za sestavo 11. slovenske vlade. Mandat 10. vlade je prenehal 20. marca 2013, ko je 11. vlada s predsednico Alenko Bratušek prisegla v državnem zboru.

Položaji

Delo vlade
Vlada je morala zaradi finančne, družbene in gospodarske krize, ki se je v svetu pričela leta 2008, sprejeti vrsto nepopularnih ukrepov. Kot članica evrske skupine je morala Slovenija upoštevati skupne napotke za reševanje javno-finančne krize evroobmočja . Po prevladujoči doktrini je bila izbrana usmeritev v proračunsko varčevanje. Povečeval se je delež brezposelnih, zlasti med mladimi. To je zaradi napovedanega zmanjšanja plač in števila zaposlenih spožilo val neodobravanja v javnem sektorju (vojska, policija, šolstvo, zdravstvo). Sledilo je več stavk in protestov zaradi rezov v proračun javnih izobraževalnih ustanov, katerih delovanje je bilo ogroženo in hkratnega višanja normativov (razmerje št. učencev na učitelja), ki bi znižalo kakovost šolstva.

V novembru 2012 so se v Sloveniji pričeli množični javni protesti, katerih neposredni povod je bilo nezadovoljstvo z županom Maribora Francem Kanglerjem, a so se razširili tudi v Ljubljano in druge kraje. Med drugim so »vstajniki« zahtevali tudi sestop vlade in vse politične elite.

Zahteve po odstopu predsednika vlade Janeza Janše so se zaostrile po objavi poročila Komisije za preprečevanje korupcije (7. januarja 2013), ki je pri obeh politikih zaznala »obremenjenost s korupcijskimi tveganji« .

Nezaupnica 
27. februarja 2013 je bila v državnem zboru na predlog skupine strank (PS, SD, DL, DESUS ob podpori SLS)  izglasovana konstruktivna nezaupnica vladi Janeza Janše. S 55 glasovi za in 33 proti je postala mandatarka za sestavo nove vlade Republike Slovenije Alenka Bratušek. 20. marca 2013 je ministrska ekipa bila potrjena in je prisegla v Državnem zboru, s čimer je Slovenija dobila 11. vlado .

Interpelacije in nezaupnice

Interpelaciji

Nezaupnica

Viri in opombe

Glej tudi 
 politika Slovenije

Zunanje povezave 
 Vlada.si: 10. vlada RS 

010
Politična telesa, ustanovljena leta 2011
Politična telesa, ukinjena leta 2013
10. vlada Republike Slovenije je bila Vlada Republike Slovenije , drugič pod vodstvom Janeza Janše . Poleg Slovenske demokratske stranke , drugo uvrščene na državnozborskih volitvah decembra so v vladi sodelovale še Državljanska lista , Demokratična stranka upokojencev Slovenije , Slovenska ljudska stranka in Nova Slovenija . Zaradi poročila Komisije za preprečevanje korupcije pri nadzoru nad premoženjskim stanjem predsednikov parlamentarnih strank , v katerem je Komisija ugotovila nepojasnjeno pridobljena sredstva predsednika vlade , so iz vlade izstopili trije koalicijski partnerji - DL , DeSUS in SLS. 27. februarjaje bila vladi Republike Slovenije in drugi vladi Janeza Janše izglasovana konstruktivna nezaupnica , hkrati s tem pa je bila izvoljena nova predsednica vlade Alenka Bratušek iz Pozitivne Slovenije , ki je pridobila mandat za sestavo slovenske vlade . Mandat vlade je prenehal marca ko je vlada s predsednico Alenko Bratušek prisegla v državnem zboru . Položaji Delo vlade Vlada je morala zaradi finančne , družbene in gospodarske krize , ki se je v svetu pričela leta sprejeti vrsto nepopularnih ukrepov . Kot članica evrske skupine je morala Slovenija upoštevati skupne napotke za reševanje javno - finančne krize evroobmočja \ . Po prevladujoči doktrini je bila izbrana usmeritev v proračunsko varčevanje . Povečeval se je delež brezposelnih , zlasti med mladimi . To je zaradi napovedanega zmanjšanja plač in števila zaposlenih spožilo val neodobravanja v javnem sektorju ( vojska , policija , šolstvo , zdravstvo ) . Sledilo je več stavk in protestov zaradi rezov v proračun javnih izobraževalnih ustanov , katerih delovanje je bilo ogroženo in hkratnega višanja normativov ( razmerje št. učencev na učitelja ) , ki bi znižalo kakovost šolstva . V novembruso se v Sloveniji pričeli množični javni protesti , katerih neposredni povod je bilo nezadovoljstvo z županom Maribora Francem Kanglerjem , a so se razširili tudi v Ljubljano in druge kraje . Med drugim so » vstajniki « zahtevali tudi sestop vlade in vse politične elite . Zahteve po odstopu predsednika vlade Janeza Janše so se zaostrile po objavi poročila Komisije za preprečevanje korupcije januarja ki je pri obeh politikih zaznala » obremenjenost s korupcijskimi tveganji « \ . Nezaupnica 27. februarjaje bila v državnem zboru na predlog skupine strank ( PS , SD , DL , DESUS ob podpori SLS ) izglasovana konstruktivna nezaupnica vladi Janeza Janše . Sglasovi za inproti je postala mandatarka za sestavo nove vlade Republike Slovenije Alenka Bratušek . marcaje ministrska ekipa bila potrjena in je prisegla v Državnem zboru , s čimer je Slovenija dobila vlado \ . Interpelacije in nezaupnice Interpelaciji Nezaupnica Viri in opombe Glej tudi politika Slovenije Zunanje povezave Vlada.si: vlada RS 010 Politična telesa , ustanovljena leta Politična telesa , ukinjena leta