Moses i Josua
Moses i Josua (Mojzes in Jozue) je delni prevod Svetega pisma v prekmurščino Janoša Kardoša, hodoškega evangeličanskega duhovnika. Prevod vsebuje pet Mojzesovih knjig in Jozuetovo knjigo iz Stare zaveze od Geneze do naselitve Judov v Palestino. Moses i Josua je bil zadnji obsežen poskus prevoda celotnega Svetega pisma. Leta 1929 ga je izdala Prekmurska tiskarna v Murski Soboti.

Kardoš je po letu 1835 poskusil prevesti Staro zavezo. Leta 1840 izdal skrajšan prevod Mála historia bibliszka in v drugih knjigah napisal kratke prevode. V Jozuetovi knjigi je napisal predgovor, kjer je napisal tudi datum tistega prevoda: Na Hodosi Szüsca 1-ga dnéva 1870 torej Na Hodošu 1. februarja, 1870, torej 35 let prevedel Staro Zavezo, drugih rokopisov niso našli. Zanimivo, da je Kardoš prej trideset let, ko napisal Málo historio bibliszko, v februarju napisal tudi njen predgovor. Ne znani so viri, iz katerih je delal, ampak Jožef Smej je pripomnil, da je Terplan tudi sam prevedel Knige 'zoltárszke iz nemščine in madžarščine. Moses i Josua verjetno je tudi iz evangeličanskega madžarskega prevoda.

Matija Slavič v svojih skriptah omenja Kardoša na častnem mestu med slovenskimi prevajalci Svetega Pisma.

Besedilo je dokaj zapleteno, ker Kardoševa dela imajo močne madžarizme, namreč je Kardoš pri neologizmu prevel nove izraze neposredno iz madžarščine. Ali Kardoševi novi izrazi so skoraj floskule.

Kardoš prevaja v prvi Mojzesovi knjigi: Vö je sô vu vreimeni 'zétve na pôle, i naisao je rodinscsice, i prineszao je je Lei, materi szvojoj. (1. Mz 30,14) V opombi piše Kardoš: Rodinye (dudaimon) taksa travina v-szilji zhoda, z-stere száda  (rodiuscsic) kühana pitvina bi – praj – nerodnim 'zenszkam gvüsno k-porodi primocsti mejla. Slavič to tako razlaga: Nadliščki, rastlina, volčji češnji podobna, ki so o njej mislili, da pospešujejo rodovitnost. Zato prekmursko ime rodinščice.

V začetku Geneze prevaja Kardoš takole: Zemla je pa nekêpesna i pűszta bíla i kmica na líci globocsíne, i düh bo'zi sze je minôtao kumesz líca vôd. V 6. kitici prevaja Kardoš mocsína za oblok; madžarsko erősség, erős je močan, trden. Mikloš Küzmič ohranja latinsko besedo firmus, firmamentom, ki je močan, trden. Kardoš v 14. kitici prevaja: Naj bodejo poszvêtje na mocsíni nébe, v 16. kitici: I zagotovo je Bôg tiva dvá velikiva poszvêta. Poszvêt namesto luč.

Viri 
 Vilko Novak: Izbor prekmurskega slovstva, Ljubljana 1976.
 Vili Kerčmar: Evangeličanska cerkev na Slovenskem, Murska Sobota 1995.
 Evangeličanski koledar za navadno leto 2010, TISKARNA KLAR d.o.o. MURSKA SOBOTA → Ludvik Jošar: Prekmurski prevodi in prevajalci Svetega Pisma
 Jožef Smej: Prevajanje Svetega pisma v stari slovenski jezik, Stopinje 2008.

Glej tudi 
 Seznam prekmurskih evangeličanskih tiskanih knjig (1715–1944)
 Dvakrat 52 Bibliszke Historie
 Knige 'zoltárszke
 Mála historia bibliszka

Prekmurske evangeličanske knjige
Prevodi Svetega pisma
Knjige leta 1929
Moses i Josua ( Mojzes in Jozue ) je delni prevod Svetega pisma v prekmurščino Janoša Kardoša , hodoškega evangeličanskega duhovnika . Prevod vsebuje pet Mojzesovih knjig in Jozuetovo knjigo iz Stare zaveze od Geneze do naselitve Judov v Palestino . Moses i Josua je bil zadnji obsežen poskus prevoda celotnega Svetega pisma . Letaga je izdala Prekmurska tiskarna v Murski Soboti . Kardoš je po letuposkusil prevesti Staro zavezo . Letaizdal skrajšan prevod Mála historia bibliszka in v drugih knjigah napisal kratke prevode . V Jozuetovi knjigi je napisal predgovor , kjer je napisal tudi datum tistega prevoda : Na Hodosi Szüscaga dnévatorej Na Hodošu februarja , torejlet prevedel Staro Zavezo , drugih rokopisov niso našli . Zanimivo , da je Kardoš prej trideset let , ko napisal Málo historio bibliszko , v februarju napisal tudi njen predgovor. Ne znani so viri , iz katerih je delal , ampak Jožef Smej je pripomnil , da je Terplan tudi sam prevedel Knige 'zoltárszke iz nemščine in madžarščine . Moses i Josua verjetno je tudi iz evangeličanskega madžarskega prevoda . Matija Slavič v svojih skriptah omenja Kardoša na častnem mestu med slovenskimi prevajalci Svetega Pisma . Besedilo je dokaj zapleteno , ker Kardoševa dela imajo močne madžarizme , namreč je Kardoš pri neologizmu prevel nove izraze neposredno iz madžarščine . Ali Kardoševi novi izrazi so skoraj floskule . Kardoš prevaja v prvi Mojzesovi knjigi : Vö je sô vu vreimeni 'zétve na pôle , i naisao je rodinscsice , i prineszao je je Lei , materi szvojoj . Mz14) V opombi piše Kardoš : Rodinye ( dudaimon ) taksa travina v - szilji zhoda , z - stere száda ( rodiuscsic ) kühana pitvina bi – praj – nerodnim 'zenszkam gvüsno k - porodi primocsti mejla . Slavič to tako razlaga : Nadliščki , rastlina , volčji češnji podobna , ki so o njej mislili , da pospešujejo rodovitnost . Zato prekmursko ime rodinščice . V začetku Geneze prevaja Kardoš takole : Zemla je pa nekêpesna i pűszta bíla i kmica na líci globocsíne , i düh bo'zi sze je minôtao kumesz líca vôd . V kitici prevaja Kardoš mocsína za oblok ; madžarsko erősség , erős je močan , trden . Mikloš Küzmič ohranja latinsko besedo firmus , firmamentom , ki je močan , trden . Kardoš v kitici prevaja : Naj bodejo poszvêtje na mocsíni nébe , v kitici : I zagotovo je Bôg tiva dvá velikiva poszvêta . Poszvêt namesto luč . Viri Vilko Novak : Izbor prekmurskega slovstva , Ljubljana Vili Kerčmar : Evangeličanska cerkev na Slovenskem , Murska Sobota Evangeličanski koledar za navadno leto TISKARNA KLAR d. o . o . MURSKA SOBOTA → Ludvik Jošar : Prekmurski prevodi in prevajalci Svetega Pisma Jožef Smej : Prevajanje Svetega pisma v stari slovenski jezik , Stopinje Glej tudi Seznam prekmurskih evangeličanskih tiskanih knjig1944) DvakratBibliszke Historie Knige 'zoltárszke Mála historia bibliszka Prekmurske evangeličanske knjige Prevodi Svetega pisma Knjige leta