Rodoljub Čolaković
Rodoljub Čolaković (), bosansko-srbski  politik, prevajalec in pisatelj, * 7. junij 1900, Bijeljina † 30. marec 1983, Beograd.

Življenje 

Čolaković je marca 1919 postal član Socialistične stranke BiH. Pozneje je postal član Crvene pravde; leta 1921 je sodeloval pri atentatu na Milorada Draškovića, takratnega notranjega ministra Jugoslavije. Zaradi tega je bil obsojen na 12 let zapora. Leta 1933 je emigriral in sodeloval pri organizaciji komunističnega gibanja v Sovjetski zvezi, Franciji, Avstriji, na Češkoslovaškem in v Španiji. Med letoma 1936 in 1938 je bil član CK KPJ ter kratek čas celo njenega politbiroja.

Bil je eden od organizatorjev NOVJa leta 1941. Med vojno je bil politični komisar več enot, sekretar predsedstva AVNOJ od njegovega 2. zasedanja v Jajcu, minister za BiH v vladi J. B. Tita leta 1945. 

Po vojni je postal predsednik vlade BiH (1945-48), nato član Zvezne vlade, član in kasneje podpredsednik Zveznega izvršnega sveta, poslanec Zvezne skupščine (1945-68), član CK ZKJ, član Predsedstva SZDL Jugoslavije (SSRNJ), izvršnega odbora Zveznega odbora Zveze združenj borcev NOV Jugoslavije (SUBNOR),... Zaradi neodločnega vedenja ob sporu z Informbirojem leta 1948 ni nikoli več zavzel kakšne pomembnejše  funkcije v državi, ki bi zahtevala samostojno odločanje, bil pa je tudi eden redkih preostalih (politično ali fizično preživelih) voditeljev starejše generacije, ki so revolucionarno delovali že pred 2. svetovno vojno.

Med drugim je prevedel Kapital, Bedo filozofije, Državo in revolucijo, kasneje se je udejstvoval kot pisatelj in bil eden najbolj spoštovanih intelektualcev v Bosni in Hercegovini..

Bil je častni član Akademije znanosti in umetnosti BiH (ANU BiH) od 1969 in član Sveta federacije; imel je čin rezervnega generalmajorja JLA.

Odlikovanja 

 red narodnega heroja
 red ljudske osvoboditve
 red junaka socialističnega dela
 red jugoslovanske zastave

Sklici

Viri 

 Vojna enciklopedija, 2. izd., 1978, Zvezek 2, str. 291-2.

Rojeni leta 1900
Umrli leta 1983
Bosansko-srbski generali
Generali Jugoslovanske ljudske armade
Bosansko-srbski partizani
Bosansko-srbski politiki
Bosansko-srbski akademiki
Bosansko-srbski politični komisarji
Bosansko-srbski prevajalci
Bosansko-srbski pisatelji
Bosansko-srbski zgodovinarji
Bosansko-srbski uredniki
Španski borci
Prvoborci
Veterani druge svetovne vojne
Narodni heroji
Junaki socialističnega dela
Nosilci reda ljudske osvoboditve
Nosilci reda jugoslovanske zastave
Predsedniki Vlade Socialistične republike Bosne in Hercegovine
Člani Zvezne vlade SFRJ
Člani Zveznega izvršnega sveta Socialistične federativne republike Jugoslavije
Poslanci Zvezne skupščine Socialistične federativne republike Jugoslavije
Člani Akademije znanosti in umetnosti Bosne in Hercegovine
Člani Socialistične stranke Bosne in Hercegovine
Člani Komunistične partije Jugoslavije
Pokopani na Aleji narodnih herojev na Novem pokopališču, Beograd
Rodoljub Čolaković ( ) , bosansko - srbski politik , prevajalec in pisatelj , * junij Bijeljina † marec Beograd . Življenje Čolaković je marcapostal član Socialistične stranke BiH. Pozneje je postal član Crvene pravde ; letaje sodeloval pri atentatu na Milorada Draškovića , takratnega notranjega ministra Jugoslavije . Zaradi tega je bil obsojen nalet zapora . Letaje emigriral in sodeloval pri organizaciji komunističnega gibanja v Sovjetski zvezi , Franciji , Avstriji , na Češkoslovaškem in v Španiji . Med letomainje bil član CK KPJ ter kratek čas celo njenega politbiroja . Bil je eden od organizatorjev NOVJa leta Med vojno je bil politični komisar več enot , sekretar predsedstva AVNOJ od njegovega zasedanja v Jajcu , minister za BiH v vladi J. B. Tita leta Po vojni je postal predsednik vlade BiH nato član Zvezne vlade , član in kasneje podpredsednik Zveznega izvršnega sveta , poslanec Zvezne skupščine član CK ZKJ , član Predsedstva SZDL Jugoslavije ( SSRNJ ) , izvršnega odbora Zveznega odbora Zveze združenj borcev NOV Jugoslavije ( SUBNOR ) , . . . Zaradi neodločnega vedenja ob sporu z Informbirojem letani nikoli več zavzel kakšne pomembnejše funkcije v državi , ki bi zahtevala samostojno odločanje , bil pa je tudi eden redkih preostalih ( politično ali fizično preživelih ) voditeljev starejše generacije , ki so revolucionarno delovali že pred svetovno vojno . Med drugim je prevedel Kapital , Bedo filozofije , Državo in revolucijo , kasneje se je udejstvoval kot pisatelj in bil eden najbolj spoštovanih intelektualcev v Bosni in Hercegovini . . Bil je častni član Akademije znanosti in umetnosti BiH ( ANU BiH ) odin član Sveta federacije ; imel je čin rezervnega generalmajorja JLA. Odlikovanja red narodnega heroja red ljudske osvoboditve red junaka socialističnega dela red jugoslovanske zastave Sklici Viri Vojna enciklopedija , izd . , Zvezek str. Rojeni leta Umrli leta Bosansko - srbski generali Generali Jugoslovanske ljudske armade Bosansko - srbski partizani Bosansko - srbski politiki Bosansko - srbski akademiki Bosansko - srbski politični komisarji Bosansko - srbski prevajalci Bosansko - srbski pisatelji Bosansko - srbski zgodovinarji Bosansko - srbski uredniki Španski borci Prvoborci Veterani druge svetovne vojne Narodni heroji Junaki socialističnega dela Nosilci reda ljudske osvoboditve Nosilci reda jugoslovanske zastave Predsedniki Vlade Socialistične republike Bosne in Hercegovine Člani Zvezne vlade SFRJ Člani Zveznega izvršnega sveta Socialistične federativne republike Jugoslavije Poslanci Zvezne skupščine Socialistične federativne republike Jugoslavije Člani Akademije znanosti in umetnosti Bosne in Hercegovine Člani Socialistične stranke Bosne in Hercegovine Člani Komunistične partije Jugoslavije Pokopani na Aleji narodnih herojev na Novem pokopališču , Beograd