Školjke
Školjke (znanstveno ime Bivalvia) so razred živali iz debla mehkužcev. Zanje je značilen plašč, ki izloča dvodelno lupino. Polovici lupine sta na hrbtu povezani s sklepom in se nenehno povečujeta. Pri školjkah, ki so prirasle ali živijo na morskem dnu, lupini nista enake velikosti in oblike. V sklepu imajo zobce, ki jim omogočajo, da lupini trdno in tesno zaprejo z mišicami zapiralkami. Za razliko od npr. polžev, školjke nimajo glave. Njihove migetalke povzročajo vodni tok, ki kroži skozi telo. Ta s sabo prinaša lebdečo hrano, ki jo školjke odfiltrirajo. Prehranjujejo se s planktonom in organskim drobirjem.

Habitat 
Nekatere so zarite v dno ali pa živijo na njem, druge se zajedajo v skalo ali les. Školjke lahko ostanejo pritrjene celotno življenje, vendar to ne velja za vse vrste. Nekatere med njimi so dobre plavalke in se lahko premikajo z enega mesta na drugo. Lahko pa se nahajajo tudi globoko v morju. Za školjke, ki rade rijejo po podlagi, je primeren mehki grez, ki se nahaja na globokomorskem dnu. Te školjke se prehranjujejo z organskimi ostanki, ki tonejo v globino.

Školjke v Jadranskem morju 
V Jadranskem morju je do 60 različnih vrst školjk. Jadransko morje je nekoliko manj slano od ostalih, vendar so se školjke tamkajšnjim razmeram prilagodile. Največ jih živi na predelih, kamor še lahko prodre sončna svetloba.

Leščur 

Leščur (znanstveno ime Pinna nobilis) je največja slovenska školjka. Živi v globini 2–20 m, med morsko travo in zarita v peščeno dno. Njena lupina je trikotne oblike in na površini ima krhke luskaste lamele. Te so izrazitejše pri mladih školjkah, odrasle jih nimajo. Notranjost je proti sredini biserna, sicer pa jantarjeve barve. Lupina je višja od 25 cm in lahko zraste tudi do 1 m. Zaradi svoje redkosti spada leščur med zakonsko zaščitene vrste. V priskledništvu z leščurjem pogosto živi rak leščurjeva kozica (znanstveno ime Pontonia pinnophylax). Kadar ta zazna nenadno spremembo, se umakne v školjko in jo s tem spodbudi, da se zapre.

Potopna barčica 
Potopna barka ima v dolgem sklepu več kot 30 drobnih, skoraj enako velikih zobcev, ki na otip spominjajo na drobno žago. Notranji robovi lupine so izrazito narebreni. Školjka je dolga 3–4 cm in lahko v dolžino doseže največ 7 cm. Živi zakopana v pesku, njena hrana pa je plankton. Uporablja se tudi v prehrani, saj je meso zelo okusno.

Noetova barčica 

Noetova barčica (znanstveno ime Arca noae) živi pritrjena na skalah. Prav tako kot potopna barka se noetova barčica prehranjuje s planktonom. Notranji robovi lupine so gladki, sama lupina pa je debela in nepravilno pravokotna. Zraste največ do 10 cm in spada med najokusnejše školjke.

Lepotka 

Lepotka (znanstveno ime Callista chione) živi zakopana v peščeno dno v globini 1–10 m. Njena lupina je gladka in svetleča. Školjka je kostanjeve do svetlo opečnate barve. Na izjemno svetleči in gladki površini pa so temni koncentrični in radialni pasovi. Na vsaki polovici je v sklepu 4–6 zobcev. Školjka zraste največ do 10 cm, hrani se s planktonom. Lupino velikokrat uporabljajo za izdelavo različnih spominkov.

Rebrasta srčanka 

Rebrasta srčanka (znanstveno ime Acanthocardia tuberculata) živi tik pod površino v peščenem dnu, od plitvin do 15 m globoko. Zaradi mišičaste noge lahko dobro skače. Njena lupina ima tri ali več temno rjavih koncentričnih pasov. Njen obris od strani spominja na srce. Običajno je velika 5–7 cm. Prehranjuje se s planktonom.

Viri 
Kradelj Marjetka; Jeršek, Miha. Polži in školjke iz Jadranskega morja. Ljubljana, Tehniška založba Slovenije 2016

Bajd, Barbara. Moji prvi morski polži in školjke. Ljubljana, Hart 2012.

Arthur, Alex. Polži in školjke. Murska Sobota, Pomurska založba 1993.

Zunanje povezave 

 Museum of Paleontology - Museum of Paleontology, University of California, Berkeley
 Bioerosion website at The College of Wooster 

Mehkužci

Taksoni, opisani leta 1758
Školjke ( znanstveno ime Bivalvia ) so razred živali iz debla mehkužcev . Zanje je značilen plašč , ki izloča dvodelno lupino . Polovici lupine sta na hrbtu povezani s sklepom in se nenehno povečujeta . Pri školjkah , ki so prirasle ali živijo na morskem dnu , lupini nista enake velikosti in oblike . V sklepu imajo zobce , ki jim omogočajo , da lupini trdno in tesno zaprejo z mišicami zapiralkami . Za razliko od npr. polžev , školjke nimajo glave . Njihove migetalke povzročajo vodni tok , ki kroži skozi telo . Ta s sabo prinaša lebdečo hrano , ki jo školjke odfiltrirajo . Prehranjujejo se s planktonom in organskim drobirjem . Habitat Nekatere so zarite v dno ali pa živijo na njem , druge se zajedajo v skalo ali les . Školjke lahko ostanejo pritrjene celotno življenje , vendar to ne velja za vse vrste . Nekatere med njimi so dobre plavalke in se lahko premikajo z enega mesta na drugo . Lahko pa se nahajajo tudi globoko v morju . Za školjke , ki rade rijejo po podlagi , je primeren mehki grez , ki se nahaja na globokomorskem dnu . Te školjke se prehranjujejo z organskimi ostanki , ki tonejo v globino . Školjke v Jadranskem morju V Jadranskem morju je dorazličnih vrst školjk . Jadransko morje je nekoliko manj slano od ostalih , vendar so se školjke tamkajšnjim razmeram prilagodile . Največ jih živi na predelih , kamor še lahko prodre sončna svetloba . Leščur Leščur ( znanstveno ime Pinna nobilis ) je največja slovenska školjka . Živi v globini20 m , med morsko travo in zarita v peščeno dno . Njena lupina je trikotne oblike in na površini ima krhke luskaste lamele . Te so izrazitejše pri mladih školjkah , odrasle jih nimajo . Notranjost je proti sredini biserna , sicer pa jantarjeve barve . Lupina je višja odcm in lahko zraste tudi dom . Zaradi svoje redkosti spada leščur med zakonsko zaščitene vrste . V priskledništvu z leščurjem pogosto živi rak leščurjeva kozica ( znanstveno ime Pontonia pinnophylax ) . Kadar ta zazna nenadno spremembo , se umakne v školjko in jo s tem spodbudi , da se zapre . Potopna barčica Potopna barka ima v dolgem sklepu več kotdrobnih , skoraj enako velikih zobcev , ki na otip spominjajo na drobno žago . Notranji robovi lupine so izrazito narebreni . Školjka je dolga4 cm in lahko v dolžino doseže največcm . Živi zakopana v pesku , njena hrana pa je plankton . Uporablja se tudi v prehrani , saj je meso zelo okusno . Noetova barčica Noetova barčica ( znanstveno ime Arca noae ) živi pritrjena na skalah . Prav tako kot potopna barka se noetova barčica prehranjuje s planktonom . Notranji robovi lupine so gladki , sama lupina pa je debela in nepravilno pravokotna . Zraste največ docm in spada med najokusnejše školjke . Lepotka Lepotka ( znanstveno ime Callista chione ) živi zakopana v peščeno dno v globini10 m . Njena lupina je gladka in svetleča . Školjka je kostanjeve do svetlo opečnate barve . Na izjemno svetleči in gladki površini pa so temni koncentrični in radialni pasovi . Na vsaki polovici je v sklepu6 zobcev . Školjka zraste največ docm , hrani se s planktonom . Lupino velikokrat uporabljajo za izdelavo različnih spominkov . Rebrasta srčanka Rebrasta srčanka ( znanstveno ime Acanthocardia tuberculata ) živi tik pod površino v peščenem dnu , od plitvin dom globoko . Zaradi mišičaste noge lahko dobro skače . Njena lupina ima tri ali več temno rjavih koncentričnih pasov . Njen obris od strani spominja na srce . Običajno je velika7 cm . Prehranjuje se s planktonom . Viri Kradelj Marjetka ; Jeršek , Miha . Polži in školjke iz Jadranskega morja . Ljubljana , Tehniška založba Slovenije Bajd , Barbara . Moji prvi morski polži in školjke . Ljubljana , Hart Arthur , Alex. Polži in školjke . Murska Sobota , Pomurska založba Zunanje povezave Museum of Paleontology - Museum of Paleontology , University of California , Berkeley Bioerosion website at The College of Wooster Mehkužci Taksoni , opisani leta