Naravne enote
Naravne enote so določene tako, da so nekatere fizikalne konstante (zanje predvidevamo, da so prave konstate) normalizirane na 1 (njihova vrednost postane enaka 1 in nimajo razsežnosti). Pojem naravnih enot je osnovan na zamisli, da so meter, sekunda, kilogram itd. umetne enote, ki si jih je izmislil homo sapiens. Zaradi tega so vpeljali naravne enote, ki določene fizikalne konstante postavljajo enake vrednosti 1. S tem se veliko izrazov za fizikalne količine poenostavi. Zgled: kadar postavimo, da je c = 1, to pomeni, da enoto za dolžino spremenimo tako, da je ta enaka poti, ki jo svetloba naredi v eni sekundi. Pri tem pa sekunda ostane takšna kot je bila definirana.

Konstante, ki jih lahko uporabimo v sistemu naravnih enot 

V naslednji razpredelnici so nevedene možne konstante, ki bi jih lahko normalizirali za uporabo v sistemu naravnih enot. V resnici se lahko normalizira samo nekatere skupine konstant.

(oznake za razsežnost so L za dolžino, M za maso, T za čas, Q za naboj in Θ za temperaturo)

Sistemi naravnih enot

Planckove enote 

Količine, ki jih normaliziramo:

 

Iz tega sledi, da je:

 

Planckov sistem enot je nekaj posebnega, ker ne uporablja nobenega izmed določenih fizičnih objektov kot so osnovni delci (npr. naboj, maso, spin, itd.). Vse konstante, ki so normalizirane v planckovem sistemu enot, so lastnosti prostega prostora, ki odgovarja vakuumu. Po definiciji se Planckove enote na nanašajo na osnovni naboj, ki je tukaj definiran kot Planckov naboj, ki je kvadratni koren iz konstante fine strukture.

Heaviside-Lorentzove enote 

Količine, ki jih normaliziramo:

 

Enote se pogosto uporabljajo v relativističnih izračunih, v fiziki osnovnih delcev in jedrski fiziki. Enote je posebno ugodno uporabljati v prostorih, ki imajo več kot 3 razsežnosti (npr. teorija strun).

V sistemu enot Heaviside-Lorentza velja:

 

Iz tega se dobi osnovni naboj v tem sistemu enot:

Stoneyeve enote 

Količine, ki jih normaliziramo:

 

Iz tega sledi:

 

Irski fizik George Johnstone Stoney (1826 – 1911) je bil prvi, ki je vpeljal pojem naravnih enot.

Schrödingerjeve enote 

Količine, ki jih normaliziramo:

 

Kar ima za posledico:

 

Schrödingerjev sistem enot ne vsebuje definicije hitrosti svetlobe, ki postane obratna vrednost konstante fine strukture.

Atomske enote 

Količine, ki jih normaliziramo:

 

To ima za posledico:

 

Prvi jih je uvedel Douglas Rayner Hartree, da bi poenostavil računanje v fiziki vodikoveg atoma.

Elektronski sistem enot 

Količine, ki jih normaliziramo:

 

To ima za posledico:

Naravne enote (fizika osnovnih delcev) 

Količine, ki jih normaliziramo:

 

To ima za posledico:

 

Ta sistem enot se uporablja v fiziki osnovnih delcev, ki imajo visoko energijo.

Sistem enot kvantne kromodinamike 

Količine, ki jih normaliziramo:

 

To ima za posledico:

 

V tem sistemu je masa elektrona zamenjana z maso protona.

Geometrizirane enote 

Količine, ki jih normaliziramo:

 

Geometriziran sistem enot ni enolično definiran. V tem sistemu sta hitrost svetlobe in garvitacijska konstanta postavljeni tako, da imata vrednost 1.

To ima za posledico:

 
.

Če postavimo tudi reducirano Planckovo konstanto na 1:
 

dobimo Planckove enote.

Pregled sistemov naravnih enot 

 α je konstanta fine strukture, približno 7,2973525376 = (137,035999679)-1.
  je gravitacijska sklopitvena konstanta, približno 1,7518.
 μ je razmerje mas proton-elektron, približno 1836,15267247.

Zunanje povezave 
 Opis naravnih enot 
 Pretvarjanje iz sistema SI v naravne enote  
 Naravne enote 
 Opis naravnih enot 

Sistemi enot

bs:Prirodne jedinice
fa:یکاهای طبیعی
sh:Prirodne jedinice
sr:Природне јединице
Naravne enote so določene tako , da so nekatere fizikalne konstante ( zanje predvidevamo , da so prave konstate ) normalizirane na ( njihova vrednost postane enakain nimajo razsežnosti ) . Pojem naravnih enot je osnovan na zamisli , da so meter , sekunda , kilogram itd. umetne enote , ki si jih je izmislil homo sapiens . Zaradi tega so vpeljali naravne enote , ki določene fizikalne konstante postavljajo enake vrednosti S tem se veliko izrazov za fizikalne količine poenostavi . Zgled : kadar postavimo , da je c = to pomeni , da enoto za dolžino spremenimo tako , da je ta enaka poti , ki jo svetloba naredi v eni sekundi . Pri tem pa sekunda ostane takšna kot je bila definirana . Konstante , ki jih lahko uporabimo v sistemu naravnih enot V naslednji razpredelnici so nevedene možne konstante , ki bi jih lahko normalizirali za uporabo v sistemu naravnih enot . V resnici se lahko normalizira samo nekatere skupine konstant . ( oznake za razsežnost so L za dolžino , M za maso , T za čas , Q za naboj in Θ za temperaturo ) Sistemi naravnih enot Planckove enote Količine , ki jih normaliziramo : Iz tega sledi , da je : Planckov sistem enot je nekaj posebnega , ker ne uporablja nobenega izmed določenih fizičnih objektov kot so osnovni delci ( npr. naboj , maso , spin , itd . ) . Vse konstante , ki so normalizirane v planckovem sistemu enot , so lastnosti prostega prostora , ki odgovarja vakuumu . Po definiciji se Planckove enote na nanašajo na osnovni naboj , ki je tukaj definiran kot Planckov naboj , ki je kvadratni koren iz konstante fine strukture . Heaviside - Lorentzove enote Količine , ki jih normaliziramo : Enote se pogosto uporabljajo v relativističnih izračunih , v fiziki osnovnih delcev in jedrski fiziki . Enote je posebno ugodno uporabljati v prostorih , ki imajo več kotrazsežnosti ( npr. teorija strun ) . V sistemu enot Heaviside - Lorentza velja : Iz tega se dobi osnovni naboj v tem sistemu enot : Stoneyeve enote Količine , ki jih normaliziramo : Iz tega sledi : Irski fizik George Johnstone Stoney –je bil prvi , ki je vpeljal pojem naravnih enot . Schrödingerjeve enote Količine , ki jih normaliziramo : Kar ima za posledico : Schrödingerjev sistem enot ne vsebuje definicije hitrosti svetlobe , ki postane obratna vrednost konstante fine strukture . Atomske enote Količine , ki jih normaliziramo : To ima za posledico : Prvi jih je uvedel Douglas Rayner Hartree , da bi poenostavil računanje v fiziki vodikoveg atoma . Elektronski sistem enot Količine , ki jih normaliziramo : To ima za posledico : Naravne enote ( fizika osnovnih delcev ) Količine , ki jih normaliziramo : To ima za posledico : Ta sistem enot se uporablja v fiziki osnovnih delcev , ki imajo visoko energijo . Sistem enot kvantne kromodinamike Količine , ki jih normaliziramo : To ima za posledico : V tem sistemu je masa elektrona zamenjana z maso protona . Geometrizirane enote Količine , ki jih normaliziramo : Geometriziran sistem enot ni enolično definiran . V tem sistemu sta hitrost svetlobe in garvitacijska konstanta postavljeni tako , da imata vrednost To ima za posledico : . Če postavimo tudi reducirano Planckovo konstanto na dobimo Planckove enote . Pregled sistemov naravnih enot α je konstanta fine strukture , približno2973525376 =035999679 ) - 1. je gravitacijska sklopitvena konstanta , približno7518. μ je razmerje mas proton - elektron , približno15267247. Zunanje povezave Opis naravnih enot Pretvarjanje iz sistema SI v naravne enote Naravne enote Opis naravnih enot Sistemi enot bs : Prirodne jedinice fa : یکاه ای طبی ع ی sh : Prirodne jedinice sr : Природне јединице