Turki (pripovedka)
'TurkiLežeče besedilo je kratka pripovdka, ki je izšla v zbirki zgodb Zgodbe o Štrpedu iz Materskega podolja, Podgorskega Krasa in Čičarije. Po pripovedovanju jih je zbral in zapisal Pavel Medvešček, grafik, slikar, oblikovalec, publicist in zbiralec ljudske dediščine.
Pripovedko <turki je zapisal po pripovedovanju Ivanke Mršnik leta 1971.

O avtorjuPavel Medvešček''' se je rodil 8. avgusta 1933 v Anhovem, v delavski družini. Nekaj let je s starši živel v Mariboru. Po osnovni šoli v domačem kraju in nižji gimnaziji v Šempetru pri Gorici je študiral na šoli za oblikovanje, kjer je tudi diplomiral leta 1955. Kot pedagog je bil strokovni učitelj risanja na nižji gimnaziji v Vipavi, na osnovni šoli v Kojskem in na osnovni šoli v Desklah. Leta 1960-61 je obiskoval dva semestra pedagoške akademije v Ljubljani. Od 1967 dalje je svoboden umetnik, ki se tudi aktivno ukvarja z uporabno grafiko (knjižna oprema, plakati, prospekti, itd.) in slikarstvom, imel je čez sto samostojnih in skupinskih razstav doma in v tujini. Poleg tega je kot publicist in poznavalec ljudskega blaga, objavil več člankov in monografskih publikacij.

Analiza
God svetega Petra je bil že mimo, pšenična polja pa še niso bila požeta, ker je tako močno deževalo, so se klasi pod težo vode že polegli.
Končno je posijalo sonce in na plja so prihiteli ljudje, da bi čim prej poželi žito.
Zadnji dan žetve pa so na polja pridrveli turški konjenjki. Meči so se kar bliskali v soncu in najbližjim žanjicam so kar v diru posekali glave.
Tedaj pa je iz svoje dupline priletel Štrped. V trenutku so se vsem turškim vojakom zlomile konice mečev. Od strahu so zbežali. Žanjice so za njimi pobrale konice mečev in kovači so naredili nove srpe.

Kraj in čas dogajanja
Matarsko podolje je Štrpedova dežela. Tako se imenujeta kar dva hriba v tej suhi kraški dolini. Pa še eno naselje, a to je že v hrvaški Istri.
V osrednjem delu Matarskega podolja leži gručasta vas Markovščica. Na severni strani se dviga Brkinsko hribovje, na jugu pa Slavnik in vrhovi Čičarije. Značilna kraška gmajna je porasla z gostim brinjem, ki včasih zraste v prava drevesa. Polno je vrtač, kotanj in brezen.
Nekje po drugi svetovni vojni, ko so bili Brkini, še dokaj odmaknjen predel, v katerem se je ohranjalo veliko starega izročila. Ljudje so si krajšali čas s pripovedovanjem pripovedk.

Pripoved naj bi se dogajala nekje okrog godu sv. Petra, junija. Peter je bil preprost ribič, doma v Betsajde pri Genezareškem jezeru in je na Jezusov klic pustil ribiške mreže ter hodil za njim. 

Zgodbe o Štrpedu in Materskega podolja, Podgorskega Krasa in Čičarije
 Štrpedov rod
 Lipeglav
 Runjevica
 Podgradska grofična
 Nabiralec brinja
 Skandan
 Štrped
 Bosi otroci
 Podganje leto
 Stava (pripovedka)
 Medvižicev štrped
 Žito (pripovedka)
 Tihotapci
 Bolno dekle
 Kozja pastirica
 Kako je štrped pomagak Johanu

 Viri in literatura 
 Medvešček, Pavel. Štrped, Založništvo Humar, Bilje 1997.
 Drašler Cerar, Irena. Pravljične poti Slovenije'', Sidarta, Ljubljana 2004.

Glej tudi 
 Seznam slovenskih mladinskih literarnih likov
 Seznam slovenskih pravljic
 Seznam slovenskih pisateljev

Slovenske pravljice
Literarni liki
'TurkiLežeče besedilo je kratka pripovdka , ki je izšla v zbirki zgodb Zgodbe o Štrpedu iz Materskega podolja , Podgorskega Krasa in Čičarije . Po pripovedovanju jih je zbral in zapisal Pavel Medvešček , grafik , slikar , oblikovalec , publicist in zbiralec ljudske dediščine . Pripovedko <turki je zapisal po pripovedovanju Ivanke Mršnik leta O avtorjuPavel Medvešček' ' ' se je rodil avgustav Anhovem , v delavski družini . Nekaj let je s starši živel v Mariboru . Po osnovni šoli v domačem kraju in nižji gimnaziji v Šempetru pri Gorici je študiral na šoli za oblikovanje , kjer je tudi diplomiral leta Kot pedagog je bil strokovni učitelj risanja na nižji gimnaziji v Vipavi , na osnovni šoli v Kojskem in na osnovni šoli v Desklah . Letaje obiskoval dva semestra pedagoške akademije v Ljubljani . Oddalje je svoboden umetnik , ki se tudi aktivno ukvarja z uporabno grafiko ( knjižna oprema , plakati , prospekti , itd . ) in slikarstvom , imel je čez sto samostojnih in skupinskih razstav doma in v tujini . Poleg tega je kot publicist in poznavalec ljudskega blaga , objavil več člankov in monografskih publikacij . Analiza God svetega Petra je bil že mimo , pšenična polja pa še niso bila požeta , ker je tako močno deževalo , so se klasi pod težo vode že polegli . Končno je posijalo sonce in na plja so prihiteli ljudje , da bi čim prej poželi žito . Zadnji dan žetve pa so na polja pridrveli turški konjenjki . Meči so se kar bliskali v soncu in najbližjim žanjicam so kar v diru posekali glave . Tedaj pa je iz svoje dupline priletel Štrped . V trenutku so se vsem turškim vojakom zlomile konice mečev . Od strahu so zbežali . Žanjice so za njimi pobrale konice mečev in kovači so naredili nove srpe . Kraj in čas dogajanja Matarsko podolje je Štrpedova dežela . Tako se imenujeta kar dva hriba v tej suhi kraški dolini . Pa še eno naselje , a to je že v hrvaški Istri . V osrednjem delu Matarskega podolja leži gručasta vas Markovščica . Na severni strani se dviga Brkinsko hribovje , na jugu pa Slavnik in vrhovi Čičarije . Značilna kraška gmajna je porasla z gostim brinjem , ki včasih zraste v prava drevesa . Polno je vrtač , kotanj in brezen . Nekje po drugi svetovni vojni , ko so bili Brkini , še dokaj odmaknjen predel , v katerem se je ohranjalo veliko starega izročila . Ljudje so si krajšali čas s pripovedovanjem pripovedk . Pripoved naj bi se dogajala nekje okrog godu sv . Petra , junija . Peter je bil preprost ribič , doma v Betsajde pri Genezareškem jezeru in je na Jezusov klic pustil ribiške mreže ter hodil za njim . Zgodbe o Štrpedu in Materskega podolja , Podgorskega Krasa in Čičarije Štrpedov rod Lipeglav Runjevica Podgradska grofična Nabiralec brinja Skandan Štrped Bosi otroci Podganje leto Stava ( pripovedka ) Medvižicev štrped Žito ( pripovedka ) Tihotapci Bolno dekle Kozja pastirica Kako je štrped pomagak Johanu Viri in literatura Medvešček , Pavel . Štrped , Založništvo Humar , Bilje Drašler Cerar , Irena . Pravljične poti Slovenije' ' , Sidarta , Ljubljana Glej tudi Seznam slovenskih mladinskih literarnih likov Seznam slovenskih pravljic Seznam slovenskih pisateljev Slovenske pravljice Literarni liki