Grabštanj
Grabštanj (nem.: Grafenstein) je dvojezična tržna občina z 2829 prebivalci v političnem okraju Celovec-dežela na avstrijskem Koroškem.

Geografija

Geografski položaj 
Grabštanj leži na jugovzhodnem delu Celovškega Polja, približno 12 km vzhodno od prestolnice Celovec.

Občinska teritorialna struktura 
Očina Grabštanj je razdeljena v osem katastrskih občin: Rute (Berg), Grabštanj (Grafenstein ), Jadovce (Thon), Pokinj (Pakein), Replje (Replach), Sepec (Truttendorf), Valovca (Wölfnitz) in Zagorje (Saager ).

Občina ima 31 vasi in zaselkov (v oklepajih nemška ustreznica in število prebivalcev, stanje 2001):

Sosednje občine

Zgodovina 
Grabštanj je v osrčju Karantanije in je prvič omenjen v listini leta 890. Romanska župnijska cerkev je bila posvečena leta 1116. Leta 1158 se zopet omenja grad po kateremu se imenuje gospoda. Njihov grb je še danes osnova za občinski grb, četudi je izumrla že v 14. stoletju. Leta 1348 je bil grad ob potresu in rušitvi Dobrača močno poškodovan in je kasneje začel propadati. Ko ga je Janez Andrej Rozenberški leta 1629 kupil, ruševine ni več popravil ampak je zgradil nov dvorec.

Občina je bila ustanovljena leta 1850. S strukturno reformo leta 1973 je občina pridobila dele stare občine Medgorje. Leta 1990 je dobila naslov tržna občina.

Prebivalstvo 
Po ljudskem štetju 2001 ima občina 2.602 prebivalcev, od tega znaten del s slovensko materinščino.

Slovenščina je zgodovinsko prisotna, tako da sta javna ljudska šola in fara dvojezična (nemško-slovenska).

Slovensko narečje 
Občina Grabštanj v celoti pripada poljanskemu govoru oz. poljanščini Celovškega Polja (oz. Celovške ravnine), ki je prehodno narečje (podnarečje oz. govor) med rožanščino in podjunščino (glej Slovenska narečja). Kot posebna različica rožanščine je bila že identificirana s strani Janeza Scheinigga in potrjena v mednarodno priznani dijalektološki disertacij dr. Katje Sturm-Schnabl. Scheinigg v svojem delu "Die Assimilation..." razdeli rožanščino v tri enote in sicer spodnji Rož, zgornji Rož in Celovška ravnina: "...Die dritte Unter-Mundart herrscht in der Ebene um Klagenfurt (kl.), sie hat mit der ersten die Aussprache des e und o gemein, unterscheidet sich aber von den beiden vorhergehenden durch die häufige Zurückziehung des Accentes, wo ihn jene auf den Endsilben haben; dies gilt namentlich vom Neutrum der Substantive und Adjktive, z.B. [...]".

Kultura in znamenitosti

Stavbe 
Sakralna poslopja
 Šentštefan: Predhodnica današnje župnijske cerkve je bila zgrajena leta 1116 s strani plemičev iz Lungaua. Drugič je bila obnovljena leta 1158. Cerkev ima eno ladjo, romansko jedro s stolpom na apsidi, poligonalno apsido in baročne kapele na severni in na južni strani. Stolp ima okna na šilast lok in čebulni strop.
 Podružniska cerkev Šentana v Zagorju

Prosvetne zgradbe
 Stari grad Grabštanj
 Dvorec Grabštanj
 Grad Pokinj
 Grad Ridenek v Lipju
 Grad Zagorje
 Grad Sepec

Osebnosti 
 
 Ožbalt Gutsman (1727-1790), pomemben slovenski Leksikograf in jezikoslovec, avtor pomembnih del s slovensko in evropsko kulturno zgodovino.
 Marko Pernhart (1824-1871), slovenski pokrajinski slikar je bil rojen v Medgorjah.
 Valentin Deutschmann (1928–2010) je bil župan občine Grabštanj med letoma 1958 in 2008.
 Slikar in kipar Giselbert Hoke domuje na dvorcu v Zagorju.

Literatura 
 Peter Orasch: Marktgemeinde Grafenstein. Festschrift zur Markterhebung. Klagenfurt 1990.

Viri

Zunanje povezave

 Marktgemeinde Grafenstein 

 

Celovško polje
Naselja v Zvezni deželi Koroška
Grabštanj ( nem . : Grafenstein ) je dvojezična tržna občina zprebivalci v političnem okraju Celovec - dežela na avstrijskem Koroškem . Geografija Geografski položaj Grabštanj leži na jugovzhodnem delu Celovškega Polja , približnokm vzhodno od prestolnice Celovec . Občinska teritorialna struktura Očina Grabštanj je razdeljena v osem katastrskih občin : Rute ( Berg ) , Grabštanj ( Grafenstein ) , Jadovce ( Thon ) , Pokinj ( Pakein ) , Replje ( Replach ) , Sepec ( Truttendorf ) , Valovca ( Wölfnitz ) in Zagorje ( Saager ) . Občina imavasi in zaselkov ( v oklepajih nemška ustreznica in število prebivalcev , stanje Sosednje občine Zgodovina Grabštanj je v osrčju Karantanije in je prvič omenjen v listini leta Romanska župnijska cerkev je bila posvečena leta Letase zopet omenja grad po kateremu se imenuje gospoda . Njihov grb je še danes osnova za občinski grb , četudi je izumrla že v stoletju . Letaje bil grad ob potresu in rušitvi Dobrača močno poškodovan in je kasneje začel propadati . Ko ga je Janez Andrej Rozenberški letakupil , ruševine ni več popravil ampak je zgradil nov dvorec . Občina je bila ustanovljena leta S strukturno reformo letaje občina pridobila dele stare občine Medgorje . Letaje dobila naslov tržna občina . Prebivalstvo Po ljudskem štetjuima občina602 prebivalcev , od tega znaten del s slovensko materinščino . Slovenščina je zgodovinsko prisotna , tako da sta javna ljudska šola in fara dvojezična ( nemško - slovenska ) . Slovensko narečje Občina Grabštanj v celoti pripada poljanskemu govoru oz . poljanščini Celovškega Polja ( oz . Celovške ravnine ) , ki je prehodno narečje ( podnarečje oz . govor ) med rožanščino in podjunščino ( glej Slovenska narečja ) . Kot posebna različica rožanščine je bila že identificirana s strani Janeza Scheinigga in potrjena v mednarodno priznani dijalektološki disertacij dr. Katje Sturm - Schnabl . Scheinigg v svojem delu " Die Assimilation . . . " razdeli rožanščino v tri enote in sicer spodnji Rož , zgornji Rož in Celovška ravnina : " . . . Die dritte Unter - Mundart herrscht in der Ebene um Klagenfurt ( kl . ) , sie hat mit der ersten die Aussprache des e und o gemein , unterscheidet sich aber von den beiden vorhergehenden durch die häufige Zurückziehung des Accentes , wo ihn jene auf den Endsilben haben ; dies gilt namentlich vom Neutrum der Substantive und Adjktive , z . B . [ . . . ] " . Kultura in znamenitosti Stavbe Sakralna poslopja Šentštefan : Predhodnica današnje župnijske cerkve je bila zgrajena letas strani plemičev iz Lungaua . Drugič je bila obnovljena leta Cerkev ima eno ladjo , romansko jedro s stolpom na apsidi , poligonalno apsido in baročne kapele na severni in na južni strani . Stolp ima okna na šilast lok in čebulni strop. Podružniska cerkev Šentana v Zagorju Prosvetne zgradbe Stari grad Grabštanj Dvorec Grabštanj Grad Pokinj Grad Ridenek v Lipju Grad Zagorje Grad Sepec Osebnosti Ožbalt Gutsman pomemben slovenski Leksikograf in jezikoslovec , avtor pomembnih del s slovensko in evropsko kulturno zgodovino . Marko Pernhart slovenski pokrajinski slikar je bil rojen v Medgorjah . Valentin Deutschmann2010 ) je bil župan občine Grabštanj med letomain Slikar in kipar Giselbert Hoke domuje na dvorcu v Zagorju . Literatura Peter Orasch : Marktgemeinde Grafenstein . Festschrift zur Markterhebung . Klagenfurt Viri Zunanje povezave Marktgemeinde Grafenstein Celovško polje Naselja v Zvezni deželi Koroška