Jakob Brollo
Jakob Brollo ( ali ), furlanski slikar, * 19. september 1834, Humin, tedaj Avstrijsko cesarstvo, † 30. december 1918, Humin.

Življenje in delo 
Sprva se je učil doma v Huminu pri slikarju Jožefu Bonittiju, nato pa je v presledkih štiri leta obiskoval akademijo v Benetkah (1852-1854 in 1856-1859). Leta 1860 je delal na Koroškem, kot pomočnik Antona Wieslerja.

Kot najpomembnejši predstavnik furlanskih slikarjev poznonazarenske smeri je delal na slovenskem Štajerskem, sprva kot sodelavec Tomaža Fantonija, s katerim sta sodelovala sedem let, od 1861 do 1867. Brollo je v svojem pismu zapisal, da sta se s Fantonijem koristno dopolnjevala, Fantoni sprva ni bil tako vešč figuralnih kompozicij, Brollo pa ne slikanja v fresco tehniki.

Pozneje je delal s pomočnikom Osvaldom Biertijem in svojim sinom Antonom. Za cerkve je slikal freske, oljne oltarne poslikave, križeve pote in božje grobove. Med najpomembnejše poslikave, ki oživljajo predvsem baročne in rokokojske sheme, sodijo poslikave v Petrovčah, Gradišču pri Ormožu, na Kapelskem Vrhu, na Stari Gori nad Ščavnico, na Ponikvi in v Vitanju.

Delo na Koroškem 
Poleg dela na Štajerskem je bil Jakob Brollo povezan tudi s Koroško, saj je že njegov oče redno prihajal na delo v Borovlje, tako da je sin Jakob Brollo imel Koroško vsaj v zavesti in je tako kasneje ustvarjal pomembna dela v neorafaelitskem/pozno nazarenskem slogu na takrat slovenskem Koroškem. Verjetno je tudi govoril slovensko. 

Zlasti pomembne so štiri cerkve v današnji občini Štalenska gora. Ohranjene so poslikave celotnega notranjega cerkvenega prostora v Šentlovrencu pri Šenttomažu nad Celovcem in Šentmartinu v Frajnberku v današnji občini Štalenska gora, kjer je naslikal pri vhodu v cerkev sveta Cirila in Metoda. Napisi v Šentlovrencu so v slovenščini. Niso ohranjene njegove poslikave v župnijski cerkvi v Šenttomažu nad Celovcem ter v podružnici te-iste fare v Šmarjeti (danes Trnja vas, Celovec). Vpričo narodnostno-politične borbe za ohranjanje slovenskega napisa v Šentlovrencu lahko domnevamo, da je odstranitvi poslikav v obeh cerkvah velevala nestrpnost in nestrokovnost. V Podjuni je poslikal cerkev v Žitari vasi.

Galerija slik

Glej tudi 
 seznam italijanskih slikarjev
 Štalenska gora
 Cerkev svetega Lovrenca, Šentlovrenc pri Šenttomažu
 Tomaž Fantoni

Sklici in opombe

Viri 

 Avguštin Stegenšek, Dekanija Gornjegrajska   (1905)

  Žigon Andreja, Cerkveno stensko slikarstvo poznega 19. stoletja na Slovenskem, Celje, Mohorjeva družba, 1982 

 Bojan-Ilija Schnabl, Jacobo Brollo, furlanski slikar na Koroškem in Štajerskem. V: Koledar Mohorjeve družbe 2016. Celovec: Mohorjeva 2015, str. 61-68, ISBN 978-3-7086-0864-8.

Zunanje povezave 

  Jakob Brollo - Slovenski biografski leksikon 1925–1991. Elektronska izdaja, SAZU, 2009

  Oms e timps 45 biografiis di Glemonats innomenâts  (v furlanščini)

Rojeni leta 1834
Umrli leta 1918
Italijanski slikarji
Jakob Brollo ( ali ) , furlanski slikar , * september Humin , tedaj Avstrijsko cesarstvo , † december Humin . Življenje in delo Sprva se je učil doma v Huminu pri slikarju Jožefu Bonittiju , nato pa je v presledkih štiri leta obiskoval akademijo v Benetkahin Letaje delal na Koroškem , kot pomočnik Antona Wieslerja . Kot najpomembnejši predstavnik furlanskih slikarjev poznonazarenske smeri je delal na slovenskem Štajerskem , sprva kot sodelavec Tomaža Fantonija , s katerim sta sodelovala sedem let , oddo Brollo je v svojem pismu zapisal , da sta se s Fantonijem koristno dopolnjevala , Fantoni sprva ni bil tako vešč figuralnih kompozicij , Brollo pa ne slikanja v fresco tehniki . Pozneje je delal s pomočnikom Osvaldom Biertijem in svojim sinom Antonom . Za cerkve je slikal freske , oljne oltarne poslikave , križeve pote in božje grobove . Med najpomembnejše poslikave , ki oživljajo predvsem baročne in rokokojske sheme , sodijo poslikave v Petrovčah , Gradišču pri Ormožu , na Kapelskem Vrhu , na Stari Gori nad Ščavnico , na Ponikvi in v Vitanju . Delo na Koroškem Poleg dela na Štajerskem je bil Jakob Brollo povezan tudi s Koroško , saj je že njegov oče redno prihajal na delo v Borovlje , tako da je sin Jakob Brollo imel Koroško vsaj v zavesti in je tako kasneje ustvarjal pomembna dela v neorafaelitskem /pozno nazarenskem slogu na takrat slovenskem Koroškem . Verjetno je tudi govoril slovensko . Zlasti pomembne so štiri cerkve v današnji občini Štalenska gora . Ohranjene so poslikave celotnega notranjega cerkvenega prostora v Šentlovrencu pri Šenttomažu nad Celovcem in Šentmartinu v Frajnberku v današnji občini Štalenska gora , kjer je naslikal pri vhodu v cerkev sveta Cirila in Metoda . Napisi v Šentlovrencu so v slovenščini . Niso ohranjene njegove poslikave v župnijski cerkvi v Šenttomažu nad Celovcem ter v podružnici te - iste fare v Šmarjeti ( danes Trnja vas , Celovec ) . Vpričo narodnostno - politične borbe za ohranjanje slovenskega napisa v Šentlovrencu lahko domnevamo , da je odstranitvi poslikav v obeh cerkvah velevala nestrpnost in nestrokovnost . V Podjuni je poslikal cerkev v Žitari vasi . Galerija slik Glej tudi seznam italijanskih slikarjev Štalenska gora Cerkev svetega Lovrenca , Šentlovrenc pri Šenttomažu Tomaž Fantoni Sklici in opombe Viri Avguštin Stegenšek , Dekanija Gornjegrajska Žigon Andreja , Cerkveno stensko slikarstvo poznega stoletja na Slovenskem , Celje , Mohorjeva družba , Bojan - Ilija Schnabl , Jacobo Brollo , furlanski slikar na Koroškem in Štajerskem . V: Koledar Mohorjeve družbe Celovec : Mohorjeva str. ISBN7086 - 0864 - 8. Zunanje povezave Jakob Brollo - Slovenski biografski leksikon1991. Elektronska izdaja , SAZU , Oms e timpsbiografiis di Glemonats innomenâts ( v furlanščini ) Rojeni leta Umrli leta Italijanski slikarji