Alojzijevišče, Ljubljana
Alojzijevišče ali Alojzijev zavod je bil vzgojni zavod, dijaško semenišče, ki ga je leta 1846 ustanovil ljubljanski škof Anton Alojzij Wolf (14. junij 1782, Idrija, † 7. februar 1859, Ljubljana) na Poljanski cesti v Ljubljani. Leta 1845 je škof odkupil hišo z vrtom na današnji Poljanski cesti in jo na svoje stroške obnovil in dozi­dal. Zavod in zgradba sta ime dobila po zavetniku mladine in študentov, italijanskem menihu Alojziju Gonzagi (1568-1591). Na pročelju stavbe je star napis , v veži ob vratih pa sta vzidani marmorni plošči z napisom  (Ljubljanska teološka fakulteta) in  Seminar cerkvene umetnosti).

Trenutno večino stavbe zavzema Teološka fakulteta v Ljubljani, medtem ko se v njej nahajajo še: Škofijska univerzitetna pastorala Ljubljana, prodajalna Založbe Ognjišče, Škofijska knjižnica in Orglarska šola v Ljubljani.

Zgodovina 
Alojzijevišče, ki ga je gradil zidarski mojster Matevž Medved (* 1796 v Cerkljah, † 1865 v Cerkljah), je omogočalo dijakom iz revnih družin študij na gimnaziji v Ljubljani. Od leta 1919 se v zgradbi nahaja Teološka fakulteta v Ljubljani. Svojo nalogo je zavod opravljal do leta 1910 – še pet let zatem, ko je ljubljanski škof Jeglič ustanovil Zavod sv. Stanislava v Šentvidu. Poslopje in vrt Alojzijevišča sta vzela v najem najprej ljubljansko bogoslovje, zatem pa Teološka fakulteta, ki je bila ustanovljena leta 1919.

Med prvo svetovno vojno je bil zavod zaradi vojnih dogodkov do tal porušen. Takoj po njej pa je bilo zavodu priznano italijansko državljanstvo in z vojno odškodnino ter prostovoljnimi darovi je bil zavod vnovič postavljen, moderniziran in povečan.

20. oktobra 1930 je bil z dekretom goriškega prefekta odbor Slovenskega Alojzijevišča razpuščen iz razloga, da ni ustrezal tedanji vladi. Dobili so vladnega komisarja, ki je zavod zadolžil. Leta 1936 je prišel nov komisar, ki je imel za nalogo ukinitev zavoda. Ta ga je prodal državi.

Študij na Teološki fakulteti v Ljubljani je nemoteno potekal vse do pričetka druge svetovne vojne in v manjšem obsegu vse do leta 1943; po italijanski kapitulaciji septembra 1943 so bila predavanja prepovedana in večji del Alojzijevišča je bil preurejen v vojašnico.

Maja 1945 je vojaške prostore Alojzijevišča zavzela Jugoslovanska armada; slednja je v teh prostorih ostala vse do konca študijskega leta 1946/47, nakar se je ponovno vzpostavil študij. Med letoma 1947 in 1949 je bila v prostorih Alojzijevišča tudi Agronomska fakulteta v Ljubljani. V letih 1970–1972 je ob sta­rem Alojzijevišču zrastel prizidek Teološke fakultete.

Od študijskega leta 2011/12 v prostorih deloma deluje tudi Fakulteta za poslovne vede v Ljubljani.

Osebnosti 
 Rektorji/Prefekti
 1846–neznano: Janez Zlatoust Pogačar
 1861–62: Janez Bonač
 1862–67: Tomo Zupan
 1867-81: Janez Gogala
 neznano–1899: Josip Benkovič
 Josip Gruden
 Predavatelji
 Josip Demšar

 Gojenci
Gojenci Alojzijevišča so med drugimi bili: Franc Bernik, Izidor Cankar, Matej Frelih, Josip Jurčič, Dragotin Kette, Valentin Lah, Fran Levstik, Josip Marn, Ferdinand Pogačnik, Ivan Resman, Jožef Resnik, Josip Stritar, Luka Svetec, Ivan Štrukelj, Ivan Tavčar, Ferdinand Ullrich, Janez Urbas, Peter Urh, Tomo Zupan, Valentin Žun,...

Viri in opombe

Glej tudi 
 Bogoslovno semenišče Ljubljana
 Baragovo semenišče, Ljubljana

Zgradbe in objekti v Ljubljani
Izobraževalno-raziskovalne ustanove v Ljubljani
Semenišča v Ljubljani
Teološka fakulteta v Ljubljani
Agronomska fakulteta v Ljubljani
Izobraževalno-raziskovalne ustanove, ustanovljene leta 1846
Ukinitve leta 1919
Zgradbe in objekti, zgrajeni leta 1846
Vojašnice v Ljubljani
Vojašnice Wehrmachta
Vojašnice Jugoslovanske ljudske armade
Alojzijevišče ali Alojzijev zavod je bil vzgojni zavod , dijaško semenišče , ki ga je letaustanovil ljubljanski škof Anton Alojzij Wolf junij Idrija , † februar Ljubljana ) na Poljanski cesti v Ljubljani . Letaje škof odkupil hišo z vrtom na današnji Poljanski cesti in jo na svoje stroške obnovil in dozi ­dal . Zavod in zgradba sta ime dobila po zavetniku mladine in študentov , italijanskem menihu Alojziju Gonzagi Na pročelju stavbe je star napis , v veži ob vratih pa sta vzidani marmorni plošči z napisom ( Ljubljanska teološka fakulteta ) in Seminar cerkvene umetnosti ) . Trenutno večino stavbe zavzema Teološka fakulteta v Ljubljani , medtem ko se v njej nahajajo še : Škofijska univerzitetna pastorala Ljubljana , prodajalna Založbe Ognjišče , Škofijska knjižnica in Orglarska šola v Ljubljani . Zgodovina Alojzijevišče , ki ga je gradil zidarski mojster Matevž Medved ( *v Cerkljah , †v Cerkljah ) , je omogočalo dijakom iz revnih družin študij na gimnaziji v Ljubljani . Od letase v zgradbi nahaja Teološka fakulteta v Ljubljani . Svojo nalogo je zavod opravljal do leta – še pet let zatem , ko je ljubljanski škof Jeglič ustanovil Zavod sv . Stanislava v Šentvidu . Poslopje in vrt Alojzijevišča sta vzela v najem najprej ljubljansko bogoslovje , zatem pa Teološka fakulteta , ki je bila ustanovljena leta Med prvo svetovno vojno je bil zavod zaradi vojnih dogodkov do tal porušen . Takoj po njej pa je bilo zavodu priznano italijansko državljanstvo in z vojno odškodnino ter prostovoljnimi darovi je bil zavod vnovič postavljen , moderniziran in povečan . 20. oktobraje bil z dekretom goriškega prefekta odbor Slovenskega Alojzijevišča razpuščen iz razloga , da ni ustrezal tedanji vladi . Dobili so vladnega komisarja , ki je zavod zadolžil . Letaje prišel nov komisar , ki je imel za nalogo ukinitev zavoda . Ta ga je prodal državi . Študij na Teološki fakulteti v Ljubljani je nemoteno potekal vse do pričetka druge svetovne vojne in v manjšem obsegu vse do leta po italijanski kapitulaciji septembraso bila predavanja prepovedana in večji del Alojzijevišča je bil preurejen v vojašnico . Majaje vojaške prostore Alojzijevišča zavzela Jugoslovanska armada ; slednja je v teh prostorih ostala vse do konca študijskega leta47 , nakar se je ponovno vzpostavil študij . Med letomainje bila v prostorih Alojzijevišča tudi Agronomska fakulteta v Ljubljani . V letih1972 je ob sta ­rem Alojzijevišču zrastel prizidek Teološke fakultete . Od študijskega leta12 v prostorih deloma deluje tudi Fakulteta za poslovne vede v Ljubljani . Osebnosti Rektorji / Prefekti neznano : Janez Zlatoust Pogačar 62: Janez Bonač 67: Tomo Zupan Janez Gogala neznano –1899: Josip Benkovič Josip Gruden Predavatelji Josip Demšar Gojenci Gojenci Alojzijevišča so med drugimi bili : Franc Bernik , Izidor Cankar , Matej Frelih , Josip Jurčič , Dragotin Kette , Valentin Lah , Fran Levstik , Josip Marn , Ferdinand Pogačnik , Ivan Resman , Jožef Resnik , Josip Stritar , Luka Svetec , Ivan Štrukelj , Ivan Tavčar , Ferdinand Ullrich , Janez Urbas , Peter Urh , Tomo Zupan , Valentin Žun , . . . Viri in opombe Glej tudi Bogoslovno semenišče Ljubljana Baragovo semenišče , Ljubljana Zgradbe in objekti v Ljubljani Izobraževalno - raziskovalne ustanove v Ljubljani Semenišča v Ljubljani Teološka fakulteta v Ljubljani Agronomska fakulteta v Ljubljani Izobraževalno - raziskovalne ustanove , ustanovljene leta Ukinitve leta Zgradbe in objekti , zgrajeni leta Vojašnice v Ljubljani Vojašnice Wehrmachta Vojašnice Jugoslovanske ljudske armade