Centralni moment
Centralni moment k-tega reda realne slučajne spremenljivke X za srednjo vrednost je v teoriji verjetnosti in statistiki moment, ki je enak  

kjer je 
 E operator pričakovane vrednosti slučajne spremenljivke.

Pri slučajnih spremenljivkah, ki nimajo določene srednje vrednosti, centralni moment ni določljiv. Za zvezne univariantne verjetnostne porazdelitve s funkcijo gostote verjetnosti f(x), je moment za srednjo vrednost enak

Za slučajne spremenljivke, ki nimajo srednje vrednosti (primer Caushyjeva porazdelitev), centralnega momenta ni možno določiti. 
 
Za diskretno spremenljivko je odgovarjajoči obrazec enak 

kjer je 
  pričakovana vrednost (srednja vrednost)
  verjetnostna porazdelitev.

Nekaj prvih centralnih momentov je tudi razumljivih in splošno uporabljanih
 ničelni (reda nič) centralni moment (µ0) je 1
 prvi centralni moment (µ1) je 0
 drugi centralni moment (µ2) se imenuje varianca, ki se označuje z σ2, kjer je σ standardni odklon
 tretji centralni moment (µ3) se uporablja za definicijo standardiziranih momentov, ki se uporabljajo za definicijo koeficienta simetrije 
 četrti centralni moment (µ4) se uporablja za definicijo sploščenosti.

Lastnosti 
 n-ti centralni moment je invarianta za premik (translacijo)

 Za vse n je centralni moment homogen stopnje n

 za vse n  ≤ 3

Moment glede na izhodišče 
Včasih je bolj ugodno, da določamo moment glede na izhodišče in ne glede na srednjo vrednost. Splošna formula za pretvorbo n-tega momenta glede na izhodišče v moment glede na srednjo vrednost je

kjer je
 μ srednja vrednost porazdelitve
Moment glede na izhodišče pa je podan z

Za primere, ko je n = 2, 3, 4 , ki so najbolj zanimivi, ker so povezani z varianco, koeficientom simetrije in sploščenostjo dobimo:

.

Glej tudi 
 standardizirani moment

Statistika
Verjetnostne porazdelitve

fr:Moment (mathématiques)#Moment centré
Centralni moment k - tega reda realne slučajne spremenljivke X za srednjo vrednost je v teoriji verjetnosti in statistiki moment , ki je enak kjer je E operator pričakovane vrednosti slučajne spremenljivke . Pri slučajnih spremenljivkah , ki nimajo določene srednje vrednosti , centralni moment ni določljiv . Za zvezne univariantne verjetnostne porazdelitve s funkcijo gostote verjetnosti f( x ) , je moment za srednjo vrednost enak Za slučajne spremenljivke , ki nimajo srednje vrednosti ( primer Caushyjeva porazdelitev ) , centralnega momenta ni možno določiti . Za diskretno spremenljivko je odgovarjajoči obrazec enak kjer je pričakovana vrednost ( srednja vrednost ) verjetnostna porazdelitev . Nekaj prvih centralnih momentov je tudi razumljivih in splošno uporabljanih ničelni ( reda nič ) centralni moment ( µ0 ) je 1 prvi centralni moment ( µ1) je 0 drugi centralni moment ( µ2 ) se imenuje varianca , ki se označuje z σ2 , kjer je σ standardni odklon tretji centralni moment ( µ3 ) se uporablja za definicijo standardiziranih momentov , ki se uporabljajo za definicijo koeficienta simetrije četrti centralni moment ( µ4 ) se uporablja za definicijo sploščenosti . Lastnosti n - ti centralni moment je invarianta za premik ( translacijo ) Za vse n je centralni moment homogen stopnje n za vse n ≤ 3 Moment glede na izhodišče Včasih je bolj ugodno , da določamo moment glede na izhodišče in ne glede na srednjo vrednost . Splošna formula za pretvorbo n - tega momenta glede na izhodišče v moment glede na srednjo vrednost je kjer je μ srednja vrednost porazdelitve Moment glede na izhodišče pa je podan z Za primere , ko je n = , ki so najbolj zanimivi , ker so povezani z varianco , koeficientom simetrije in sploščenostjo dobimo : . Glej tudi standardizirani moment Statistika Verjetnostne porazdelitve fr : Moment ( mathématiques ) # Moment centré