Termoelektrarna Šoštanj blok 1 in 2
Bloka 1 in 2 sta bloka, ki več ne obratujeta na Termoelektrarni Šoštanj.

Osnovni Podatki blokov 1 in 2
BLOK 1 IN 2 NE OBRATUJETA VEČ
Termoelektrarna Šoštanj
Naslov: Cesta Lole Ribarja 18, Šoštanj

Poenostavljena tehnološka shema

Tabela tehničnih podatkov za bloka 1 in 2

Kotla SULZER
Bloka 1 in 2 imata enaka Sulzerjeva enocevna kotla s prisilnim pretokom. Vsak od njiju lahko proizvede 125 t pare na uro, s tlakom 100 bar in temperaturo 515 °C.

Cevna shema

Zgradba parnega kotla

Zgradba parnega kotla je razvidna iz prereza na sliki. Voda oziroma para teče po posameznih delih parnega kotla v naslednjem zaporedju: 
Napajalna voda priteka po cevi v razdelilno komoro grelnika vode 1, ki je sestavljen iz 54 paralelnih vej in ima ogrevalno površino 800 m2. Iz zbiralne komore grelnika 1 teče voda po skupni cevi do sistema vertikalnih in horizontalnih nosilnih cevi, ki nosijo konvektivni pregrevalnik pare 1, ter končni ogradni pregrevalnik pare 3. Od tod teče voda v razdelilno komoro, ter preko grelnikov vode 2 in 3 ogrevalnih površin 603 m2 in 627 m2. Razdelilna komora ali kolektor razdeli vodo v 50 paralelnih vej brez dušilnih elementov za uravnavanje pretoka.
Vsi trije grelniki so nameščeni prečno ležeče v vertikalni dimni kanal. Dimni plini gredo najprej skozi grelnik vode 3, nato skozi grelnika 2 in 1 ter skozi cevni grelnik zraka.

Turbini blokov 1 in 2
Parni turbini proizvajalca Escher Wyss sta na obeh blokih popolnoma enaki. Turbini sta enakotlačni, aksialni, večstopenjski kondenzatni, z visokotlačnim in nizkotlačnim delom. Gredi turbin so togo spojene z rotorjem generatorja. Visokotlačni del turbine sestavljajo hitrozaporna ventila, regulirni ventili, visokotlačni rotor in visokotlačno ohišje.

S hitrozapornima ventiloma v trenutku preprečimo vstop sveže pare v turbino pri okvarah, ločitvi generatorja od omrežja, pri nepravilnih manipulacijah in ostalih nevarnostih, ki vplivajo na varno delovanje turbine. Z regulirnimi ventili reguliramo količino dotoka sveže pare v turbino. Turbini imata vsaka po štiri regulirne ventile, ki se krmilijo preko hidravlično krmiljenega servomotorja in vzvodov.

Delovanje turbine

Turbina deluje s pomočjo regulacije vrtljajev ali regulacije tlaka sveže pare. Prvi način je uporabljen pri zagonih, zaustavitvah ali ob izpadu turboagregata iz omrežja. Osnova takšnega delovanja je centrifugalni vzmetni regulator, ki je poganjan z gredjo turbine preko vijačnega zobnika.

Regulacija tlaka sveže pare je uporabljena med normalnim stabilnim obratovanjem. Moč turbine določa tlak pare pred turbino, ki ga prejemnik zaznava in deluje na odpiranje regulirnih ventilov preko oljnih servomotorjev. Tlak pare dosegamo s kurjenjem v kotlu.

Gredne toge vezi povezujejo med seboj rotorje, da se navor prenaša iz enega na drugega in nato na rotor generatorja. Ležaji prenašajo sile z rotorja na mirujoče dele turbine. Podporni ležaji prenešajo težo rotorja, oporni pa tokovne sile in pritiske. Glede na os rotorja ločimo aksialne in radialne ležaje. Radialni ležaji prestrezajo sile, ki so pravokotne na os rotorja, aksialni pa sile v smeri osi rotorja. Ležaji so v posebnih ohišjih, imenovani ležajniki. Parni turbini imata zaradi svojih specialnih zahtev uporabljene le drsne ležaje in sicer tri radialne in en aksialni ležaj.

SHEMATSKI PRIKAZ TURBIN

Glej tudi 

 Termoelektrarna Šoštanj blok 3
 Termoelektrarna Šoštanj blok 4
 Termoelektrarna Šoštanj blok 5
 Termoelektrarna Šoštanj blok 6
 Termoelektrarna Šoštanj

Zunanje povezave 

 Spletna stran Termoelektrarne Šoštanj

Termoelektrarna Šoštanj
Zgradbe in objekti, zgrajeni leta 1956
Blokainsta bloka , ki več ne obratujeta na Termoelektrarni Šoštanj . Osnovni Podatki blokovin 2 BLOKINNE OBRATUJETA VEČ Termoelektrarna Šoštanj Naslov : Cesta Lole Ribarja Šoštanj Poenostavljena tehnološka shema Tabela tehničnih podatkov za blokain 2 Kotla SULZER Blokainimata enaka Sulzerjeva enocevna kotla s prisilnim pretokom . Vsak od njiju lahko proizvedet pare na uro , s tlakombar in temperaturo °C. Cevna shema Zgradba parnega kotla Zgradba parnega kotla je razvidna iz prereza na sliki . Voda oziroma para teče po posameznih delih parnega kotla v naslednjem zaporedju : Napajalna voda priteka po cevi v razdelilno komoro grelnika vode ki je sestavljen izparalelnih vej in ima ogrevalno površinom2. Iz zbiralne komore grelnikateče voda po skupni cevi do sistema vertikalnih in horizontalnih nosilnih cevi , ki nosijo konvektivni pregrevalnik pare ter končni ogradni pregrevalnik pare Od tod teče voda v razdelilno komoro , ter preko grelnikov vodeinogrevalnih površinm2 inm2. Razdelilna komora ali kolektor razdeli vodo vparalelnih vej brez dušilnih elementov za uravnavanje pretoka . Vsi trije grelniki so nameščeni prečno ležeče v vertikalni dimni kanal . Dimni plini gredo najprej skozi grelnik vode nato skozi grelnikainter skozi cevni grelnik zraka . Turbini blokovin 2 Parni turbini proizvajalca Escher Wyss sta na obeh blokih popolnoma enaki . Turbini sta enakotlačni , aksialni , večstopenjski kondenzatni , z visokotlačnim in nizkotlačnim delom . Gredi turbin so togo spojene z rotorjem generatorja . Visokotlačni del turbine sestavljajo hitrozaporna ventila , regulirni ventili , visokotlačni rotor in visokotlačno ohišje . S hitrozapornima ventiloma v trenutku preprečimo vstop sveže pare v turbino pri okvarah , ločitvi generatorja od omrežja , pri nepravilnih manipulacijah in ostalih nevarnostih , ki vplivajo na varno delovanje turbine . Z regulirnimi ventili reguliramo količino dotoka sveže pare v turbino . Turbini imata vsaka po štiri regulirne ventile , ki se krmilijo preko hidravlično krmiljenega servomotorja in vzvodov . Delovanje turbine Turbina deluje s pomočjo regulacije vrtljajev ali regulacije tlaka sveže pare . Prvi način je uporabljen pri zagonih , zaustavitvah ali ob izpadu turboagregata iz omrežja . Osnova takšnega delovanja je centrifugalni vzmetni regulator , ki je poganjan z gredjo turbine preko vijačnega zobnika . Regulacija tlaka sveže pare je uporabljena med normalnim stabilnim obratovanjem . Moč turbine določa tlak pare pred turbino , ki ga prejemnik zaznava in deluje na odpiranje regulirnih ventilov preko oljnih servomotorjev . Tlak pare dosegamo s kurjenjem v kotlu . Gredne toge vezi povezujejo med seboj rotorje , da se navor prenaša iz enega na drugega in nato na rotor generatorja . Ležaji prenašajo sile z rotorja na mirujoče dele turbine . Podporni ležaji prenešajo težo rotorja , oporni pa tokovne sile in pritiske . Glede na os rotorja ločimo aksialne in radialne ležaje . Radialni ležaji prestrezajo sile , ki so pravokotne na os rotorja , aksialni pa sile v smeri osi rotorja . Ležaji so v posebnih ohišjih , imenovani ležajniki . Parni turbini imata zaradi svojih specialnih zahtev uporabljene le drsne ležaje in sicer tri radialne in en aksialni ležaj . SHEMATSKI PRIKAZ TURBIN Glej tudi Termoelektrarna Šoštanj blok 3 Termoelektrarna Šoštanj blok 4 Termoelektrarna Šoštanj blok 5 Termoelektrarna Šoštanj blok 6 Termoelektrarna Šoštanj Zunanje povezave Spletna stran Termoelektrarne Šoštanj Termoelektrarna Šoštanj Zgradbe in objekti , zgrajeni leta