Pavel Košir
Pavel Košir (tudi Koschier), slovenski učitelj in zbiralec ljudskega blaga, * 28. junij 1878, Loga vas (nem. Augsdorf) pri Vrbi na Koroškem, † 18. april 1925, Prevalje.

Življenjepis 
Košir je od leta 1892 do 1897 obiskoval učiteljišče v Celovcu, nato služboval na osnovnih šolah v Bistrici v Rožu, v Črnečah, potem na meščanski šoli v Velikovcu (1906–1919). Po koncu prve svetovne vojne  mu je Narodna vlada v Ljubljani poverila organizacijo slovenskega šolstva v velikovškem okraju in ga imenovala za okrajnega šolskega nadzornika, od 1920 do smrti pa je bil šolski upravitelj na Prevaljah.

Delo 
Poleg učiteljskega poklica se je Košir ukvarjal tudi z etnologijo, zbiranjem domačih ljudskih običajev na Koroškem. Zanimala ga je predvsem ljudska miselnost, kako se izraža v narodnih pesmih, rekih, vremenskih pravilih, vražah, prerokovanjih. Bil je marljiv zbiratelj tega narodopisnega blaga. Dve nemški razpravi: Transplantation, ein Beitrag zur Volksmedizin in Kärnten ter Zur Volkskunde in Kärnten je objavil v zgodovinskem delu Carinthije (1912), v Koledarčku Učiteljskega doma za 1914 je zbral Pregovore iz slovenskega Korotana, v Mladi Jugoslaviji, listu za slovensko koroško mladino (1919–1920), kateremu je bil leta 1920 izdajatelj in urednik, je pisal o koroških ljudskih plesih. Izdal je zbirko koroških pravljic Gor čez izaro (Ljubljana, 1922) in zbirko koroških popevk Sijaj, sijaj, solnčice (Ljubljana, 1923). Najvažnejše pa je njegovo bogato gradivo: Ljudska medicina na Koroškem. Velik pomen je Košir pripisoval tudi vrtnarstvu ne le s praktičnega, ampak tudi z narodno-vzgojnega vidika. V Velikovcu je vzorno oskrboval majhen vrt, na Prevaljah pa uspešno deloval kot načelnik podružnice Sadjarskega in vrtnarskega društva.

Viri 

 

Slovenski uredniki
Koroški Slovenci
Slovenski učitelji
Pavel Košir ( tudi Koschier ) , slovenski učitelj in zbiralec ljudskega blaga , * junij Loga vas ( nem . Augsdorf ) pri Vrbi na Koroškem , † april Prevalje . Življenjepis Košir je od letadoobiskoval učiteljišče v Celovcu , nato služboval na osnovnih šolah v Bistrici v Rožu , v Črnečah , potem na meščanski šoli v Velikovcu1919 ) . Po koncu prve svetovne vojne mu je Narodna vlada v Ljubljani poverila organizacijo slovenskega šolstva v velikovškem okraju in ga imenovala za okrajnega šolskega nadzornika , oddo smrti pa je bil šolski upravitelj na Prevaljah . Delo Poleg učiteljskega poklica se je Košir ukvarjal tudi z etnologijo , zbiranjem domačih ljudskih običajev na Koroškem . Zanimala ga je predvsem ljudska miselnost , kako se izraža v narodnih pesmih , rekih , vremenskih pravilih , vražah , prerokovanjih . Bil je marljiv zbiratelj tega narodopisnega blaga . Dve nemški razpravi : Transplantation , ein Beitrag zur Volksmedizin in Kärnten ter Zur Volkskunde in Kärnten je objavil v zgodovinskem delu Carinthije v Koledarčku Učiteljskega doma zaje zbral Pregovore iz slovenskega Korotana , v Mladi Jugoslaviji , listu za slovensko koroško mladino1920 ) , kateremu je bil letaizdajatelj in urednik , je pisal o koroških ljudskih plesih . Izdal je zbirko koroških pravljic Gor čez izaro ( Ljubljana ,in zbirko koroških popevk Sijaj , sijaj , solnčice ( Ljubljana , Najvažnejše pa je njegovo bogato gradivo : Ljudska medicina na Koroškem . Velik pomen je Košir pripisoval tudi vrtnarstvu ne le s praktičnega , ampak tudi z narodno - vzgojnega vidika . V Velikovcu je vzorno oskrboval majhen vrt , na Prevaljah pa uspešno deloval kot načelnik podružnice Sadjarskega in vrtnarskega društva . Viri Slovenski uredniki Koroški Slovenci Slovenski učitelji