Tirno kvantno število
Orbitalno kvantno število (tudi azimutno kvantno število ali drugo kvantno število) je eno izmed kvantnih števil, ki se uporabljajo v kvantni mehaniki za opis kvantnih stanj elektrona v atomu. Orbitalno kvantno število označujemo z . Za vsak  lahko zavzame samo števila med 0 in -1
 ali  

Z orbitalnim kvantnim številom se določa vrtilno količino in s tem tudi oblika tirnice elektrona oziroma elektronskega oblaka v atomu. Določa podlupine v okviru posameznih lupin z danim glavnim kvantnim številom.

Ostala kvantna števila elektrona v atomu so še  (glavno kvantno število ali n),  (magnetno kvantno število ali m) in  (spinsko kvantno število ali s). Vsa kvantna števila enolično določajo kvantno stanje posameznega elektrona v atomu. Dva elektrona v istem atomu ne moreta imeti istih vseh štirih kvantnih števil (glej Paulijevo izključitveno načelo). Štiri kvantna števila enolično določajo kvantno stanje posameznega elektrona v atomu ali njegovo valovno funkcijo ali orbitale. Schrödingerjeva enačba se lahko napiše v obliki treh enačb, ki vodijo do prvih treh kvantnih števil. Orbitalno kvantno število dobimo iz rešitve polarnega dela valovne enačbe. 

Vrtilna količina je povezana z orbitalnim kvantnim številom na naslednji način

Kjer je  operator vrtilne količine,  je valovna funkcija in  je Planckova konstanta deljena z 2.  (reducirana Planckova konstanta).

Podlupine označujemo tudi s črkovnimi oznakami:
 

Oblike orbital oziroma valovnih funkcij za posamezna kvantna števila n, l, m so naslednje:

Glej tudi 
 kvantno število
 glavno kvantno število
 magnetno kvantno število
 spinsko kvantno število

Atomska in molekulska fizika
Kvantna števila

de:Quantenzahl#Nebenquantenzahl
Orbitalno kvantno število ( tudi azimutno kvantno število ali drugo kvantno število ) je eno izmed kvantnih števil , ki se uporabljajo v kvantni mehaniki za opis kvantnih stanj elektrona v atomu . Orbitalno kvantno število označujemo z \ . Za vsak lahko zavzame samo števila medin - 1 ali Z orbitalnim kvantnim številom se določa vrtilno količino in s tem tudi oblika tirnice elektrona oziroma elektronskega oblaka v atomu . Določa podlupine v okviru posameznih lupin z danim glavnim kvantnim številom . Ostala kvantna števila elektrona v atomu so še ( glavno kvantno število ali n ) , ( magnetno kvantno število ali m ) in ( spinsko kvantno število ali s ) . Vsa kvantna števila enolično določajo kvantno stanje posameznega elektrona v atomu . Dva elektrona v istem atomu ne moreta imeti istih vseh štirih kvantnih števil ( glej Paulijevo izključitveno načelo ) . Štiri kvantna števila enolično določajo kvantno stanje posameznega elektrona v atomu ali njegovo valovno funkcijo ali orbitale . Schrödingerjeva enačba se lahko napiše v obliki treh enačb , ki vodijo do prvih treh kvantnih števil . Orbitalno kvantno število dobimo iz rešitve polarnega dela valovne enačbe . Vrtilna količina je povezana z orbitalnim kvantnim številom na naslednji način Kjer je operator vrtilne količine , je valovna funkcija in je Planckova konstanta deljena z ( reducirana Planckova konstanta ) . Podlupine označujemo tudi s črkovnimi oznakami : Oblike orbital oziroma valovnih funkcij za posamezna kvantna števila n , l , m so naslednje : Glej tudi kvantno število glavno kvantno število magnetno kvantno število spinsko kvantno število Atomska in molekulska fizika Kvantna števila de :Quantenzahl # Nebenquantenzahl