Boris Podrecca
Boris Podrecca, slovensko-italijansko-avstrijski arhitekt, * 30. januar 1940, Beograd.

Podrecca velja za pionirja postmodernizma, vendar je s svojo arhitekturo in oblikovanjem presegel kakršnekoli stilne okvire. Živi in ustvarja na Dunaju in v Benetkah, v državah nekdanje Jugoslavije in drugod.

Življenje 

Rodil se je v Beogradu slovenskemu očetu in srbski materi. Po 2. svetovni vojni se je družina preselila v Trst, kjer je Podrecca obiskoval slovensko osnovno šolo. Med njegovimi učitelji je bil Avgust Černigoj. Podrecca se je v mladosti ukvarjal z različnimi športi, predvsem s plavanjem (hrbtni slog) in nogometom (vratar).

V 60. letih 20. stoletja se je preselil na Dunaj, kjer je pričel s študijem arhitekture na Tehniški univerzi na Dunaju. Tu je leta 1968 diplomiral pod mentorstvom arhitekta Rolanda Rainerja. Ukvarjal se je tudi s kiparstvom (mentorstvo F. Wotrube). Med letoma 1977 in 1981 je deloval kot asistent na Tehniški univerzi v Münchnu in nato kot gostujoči predavatelj na različnih univerzah: v Lausanneju, v Parizu, v Benetkah, v Philadelphiji, v Londonu, na Harvardu v Cambridgeu, v Bostonu in v Ljubljani. Med letoma 1988 in 2006 je bil redni profesor na Univerzi v Stuttgartu. Uveljavil se je kot dunajski arhitekt. Na Dunaju ima večji atelje z delavnico, v katerem deluje okoli 30 arhitektov. Med njimi so vedno tudi slovenski ustvarjalci. Znana je njegova stolpnica, postavljena ob tisočletju. S svojimi deli je zaznamoval mesta v severni Italiji: Milano, Bergamo, celo Sacile. Izjemne so njegove številne postavitve velikih razstav (npr. Plečnik v Parizu, Bidermajer na Dunaju, Plečnik v Gradcu). Med posebej prefinjenimi prenovami je ureditev palače, galerije Pesaro v Benetkah.

Glavna dela 

 Lokal Platana, Kongresni trg, Ljubljana
 Galerija Dessa, Ljubljana (1987–1988)
 Tartinijev trg, Piran (1987–1989)
 Slomškov trg, Maribor
 Prenova palače Univerze, Maribor
 Stanovanjski kompleks, Giudecca, (1995–2003)
 Socialna stanovanja, "In der Wiesen" (1996–2000)
 Vinska klet Novi Brič, Šmarje pri Kopru, (1998–2002)
 Žitni most, Ljubljana (2010)
 Hotel in kongresni center Mons, Ljubljana (2000–2004)
 Center Šumi, Ljubljana (2006–), ni izvedeno
 Kulturni center, Ajdovščina (2010–)
 Galerija - Cerkev sv. Donata, Piran (1992)
 Ureditev glavnega trga, Idrija
 Millennium stolp, Dunaj (1999)
 Praterstern, Prater, Dunaj (2002–2008)
 PP1 project (skyscraper and "city cottages"), Padua (2010–)
 Hotel Falkensteiner,Beograd, Srbija (2012)
 Medicinska fakulteta v Mariboru (2013)
 Muzej dragotin Štefanove cerkve, Dunaj (2017)

Nagrade 

1986: Ordre des Arts et des Lettres (Francija)
1990: Kulturpreis für Architektur (Avstrija)
1992: Plečnikova nagrada
2017: Častni član ZAPS
2020: zlati red za zasluge Republike Slovenije

Sklici

Viri

Zunanje povezave 

 
Slovenski arhitekti
Avstrijski arhitekti
Slovenski akademiki
Avstrijski akademiki
Člani Srbske akademije znanosti in umetnosti
Diplomiranci Tehniške univerze na Dunaju
Predavatelji na Univerzi v Stuttgartu
Plečnikovi nagrajenci
Nosilci častnega znaka svobode Republike Slovenije
Avstrijski univerzitetni učitelji
Slovenski univerzitetni učitelji
Častni doktorji Univerze v Mariboru
Dopisni člani Slovenske akademije znanosti in umetnosti
Boris Podrecca , slovensko - italijansko - avstrijski arhitekt , * januar Beograd . Podrecca velja za pionirja postmodernizma , vendar je s svojo arhitekturo in oblikovanjem presegel kakršnekoli stilne okvire . Živi in ustvarja na Dunaju in v Benetkah , v državah nekdanje Jugoslavije in drugod . Življenje Rodil se je v Beogradu slovenskemu očetu in srbski materi . Po svetovni vojni se je družina preselila v Trst , kjer je Podrecca obiskoval slovensko osnovno šolo . Med njegovimi učitelji je bil Avgust Černigoj . Podrecca se je v mladosti ukvarjal z različnimi športi , predvsem s plavanjem ( hrbtni slog ) in nogometom ( vratar ) . V letih stoletja se je preselil na Dunaj , kjer je pričel s študijem arhitekture na Tehniški univerzi na Dunaju . Tu je letadiplomiral pod mentorstvom arhitekta Rolanda Rainerja . Ukvarjal se je tudi s kiparstvom ( mentorstvo F. Wotrube ) . Med letomainje deloval kot asistent na Tehniški univerzi v Münchnu in nato kot gostujoči predavatelj na različnih univerzah : v Lausanneju , v Parizu , v Benetkah , v Philadelphiji , v Londonu , na Harvardu v Cambridgeu , v Bostonu in v Ljubljani . Med letomainje bil redni profesor na Univerzi v Stuttgartu . Uveljavil se je kot dunajski arhitekt . Na Dunaju ima večji atelje z delavnico , v katerem deluje okoliarhitektov . Med njimi so vedno tudi slovenski ustvarjalci . Znana je njegova stolpnica , postavljena ob tisočletju . S svojimi deli je zaznamoval mesta v severni Italiji : Milano , Bergamo , celo Sacile . Izjemne so njegove številne postavitve velikih razstav ( npr. Plečnik v Parizu , Bidermajer na Dunaju , Plečnik v Gradcu ) . Med posebej prefinjenimi prenovami je ureditev palače , galerije Pesaro v Benetkah . Glavna dela Lokal Platana , Kongresni trg , Ljubljana Galerija Dessa , Ljubljana1988) Tartinijev trg , Piran1989) Slomškov trg , Maribor Prenova palače Univerze , Maribor Stanovanjski kompleks , Giudecca , 2003) Socialna stanovanja , " In der Wiesen " 2000) Vinska klet Novi Brič , Šmarje pri Kopru , 2002) Žitni most , Ljubljana Hotel in kongresni center Mons , Ljubljana2004) Center Šumi , Ljubljana ) , ni izvedeno Kulturni center , Ajdovščina ) Galerija - Cerkev sv . Donata , Piran Ureditev glavnega trga , Idrija Millennium stolp , Dunaj Praterstern , Prater , Dunaj2008) PP1 project ( skyscraper and " city cottages " ) , Padua ) Hotel Falkensteiner , Beograd , Srbija Medicinska fakulteta v Mariboru Muzej dragotin Štefanove cerkve , Dunaj Nagrade 1986: Ordre des Arts et des Lettres ( Francija ) 1990: Kulturpreis für Architektur ( Avstrija ) 1992: Plečnikova nagrada 2017: Častni član ZAPS 2020: zlati red za zasluge Republike Slovenije Sklici Viri Zunanje povezave Slovenski arhitekti Avstrijski arhitekti Slovenski akademiki Avstrijski akademiki Člani Srbske akademije znanosti in umetnosti Diplomiranci Tehniške univerze na Dunaju Predavatelji na Univerzi v Stuttgartu Plečnikovi nagrajenci Nosilci častnega znaka svobode Republike Slovenije Avstrijski univerzitetni učitelji Slovenski univerzitetni učitelji Častni doktorji Univerze v Mariboru Dopisni člani Slovenske akademije znanosti in umetnosti