Pariški mirovni sporazumi (1947)
Pariške mirovne pogodbe (francosko: Traités de Paris) so bile podpisane in sprejete 10. februarja 1947, manj kot dve leti koncu druge svetovne vojne. Pariška mirovna konferenca je trajala od 29. julija 1946 do 15. oktobra 1946. Zmagovalne zavezniške sile v vojni (predvsem Združeno kraljestvo, Sovjetska zveza, Združene države Amerike in Francija) so se pogajale o podrobnostih mirovnih pogodb z Italijo, Romunijo, Madžarsko, Bolgarijo in Finsko. Pogodbe so poraženim silam osi omogočile, da so kot suverene države ponovno prevzele svoje odgovornosti v mednarodnih zadevah in da so se ponovno pridružile Združenim narodom.        

Rešitev, ki je bila dana v mirovnih pogodbah, je vključevala plačilo vojne odškodnine, zavezanost manjšinskim pravicam in ozemeljske spremembe, vključno s koncem italijanskega kolonialnega cesarstva v Afriki, Grčiji in Albaniji, pa tudi spremembe italijansko-jugoslovanskega, madžarsko-češkoslovaškega, sovjetsko-romunske, madžarsko-romunske, francosko-italijanske in sovjetsko-finske meje. Pogodbe so tudi zavezovale različne države, da obtožene vojne zločince predajo zavezniškim silam za sojenje zaradi vojnih zločinov, ki so jih ti storili.

Mirovna konferenca 
Pariška mirovna konferenca se je začela 26. julija 1946 v Parizu, med udeleženci pa so bili predstavniki Združenih držav Amerike, Združenega Kraljestva, Francije, Sovjetske zveze, Italije, Madžarske, Romunije, Bolgarije in Finske. Na konferenci so predstavniki zbrali in pregledali izgube žrtev in oprem ter škodo, nastalih v vojni. Ugotovili so, da je v šestih letih vojne umrlo 60 milijonov ljudi, od tega kar največ civilistov, okrog 80 milijonov ljudi pa je bilo poškodovanih. Vojna je povzročila tudi veliko škodo v številnih svetovnih mestih, največ v Evropi. Da se kaj takega zares nikoli več ne bi zgodilo, so na konferenci sprejeli številne ukrepe in pravila. Sprejeli so tudi številne sporazume. 

Politični dogovori so določali, da mora podpisnik pogodbe sprejeti vse potrebne ukrepe, da vsem osebam, ne glede na raso, spol, jezik ali vero, zagotovi človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno z svobodo govora, tiska in objavljanja, verskega prepričanja, političnega mnenja in javnih srečanj."

Državljani niso smeli izreči kazni zaradi vojne partizanske pripadnosti zaveznikom. Vsaka vlada je sprejela ukrepe za preprečitev ponovnega vzpona fašističnih organizacij ali kakršnih koli drugih političnih, vojaških ali polvojaških organizacij, da ne bi prišlo ponovno do odvzema demokratične pravice.

Pariška mirovna konferenca se je končala 15. oktobra 1946.

Pogodbe 
Mirovne pogodbe so sklenile zmagovalke Druge svetovne vojne na eni:
 Sovjetska zveza, Združene države Amerike, Združeno kraljestvo, Francija, Poljska, Jugoslavija, Češkoslovaška in Grčija
in poraženke Druge svetovne vojne na drugi strani:
 Italija, Romunija, Madžarska, Bolgarija in Finska,
S podpisom pogodb so omenjene poražene države lahko ponovno prevzele vloge suverenih držav in zaprosile za članstvo v Organizaciji združenih narodov.

Pariške mirovne pogodbe so določile vojne reparacije, pravice zadevnih manjšinj, uredile ozemeljske spremembe ter so dokončno ukinile Italijanski imperij. Vse podpisnice so se tudi zavezale, da bodo preprečevale obujanje fašističnih organizacij in vseh drugih, "političnih, vojaških ali para-vojaških (organizacij), katerih cilj je kršiti demokratične pravice ljudi."

Ozemeljske spremembe in odškodnine 
 
Italija se je s podpisom mirovne pogodbe odpovedala:
 vzhodnemu delu slovenske Primorske (brez Trsta z okolico in Gorice), večjemu delu Istre, Zadru in jadranskim otokom v korist Jugoslaviji
 Dodekaneškemu otočju v korist Grčiji
 Tendi in La Brigu v korist Franciji
 vsem svojim afriškim kolonijam,
 v Trstu in okolici pa je bilo ustanovljeno Svobodno tržaško ozemlje, razdeljeno na cono A pod nadzorom zahodnih Zaveznikov in cono B pod nadzorom jugoslovanske vojske,

in plačala vojno odškodnino v višini:
 125 milijonov dolarjev Jugoslaviji
 105 milijonov dolarjev Grčiji
 100 milijonov dolarjev SZ
 25 milijonov dolarjev Abesiniji
 5 milijonov dolarjev Albaniji.

Romunija:
 ponovno pridobi Transilvanijo, ki je bila po Hitlerjevi arbitraži dodeljena Madžarski
 se odpove delu Besarabije in Bukovini v korist SZ
 vrne tik pred koncem vojne okupirano Južno Dobrudžo Bolgariji.

Madžarska:
 se vrne na meje s 1. januarja 1938 (razen 3 vasi v pokrajini Rab-Moson-Sopron
 plača odškodnino v višini 300 milijonov dolarjev SZ
 plača odškodnino v višini 100 milijonov dolarjev Češkoslovaški in Jugoslaviji

Bolgarija:
 se vrne na meje s 1. januarja 1941 (vključno z Južno Dobrudžo)
 plača vojno odškodnino v višini 45 milijonov dolarjev Grčiji
 plača vojno odškodnino v višini 25 milijonov dolarjev Jugoslaviji

Finska:
 prepusti južno Karelijo, območji Pečenge (finščina Petsamo) in Salle SZ ter ji za 50 let odda strateško pomembno območje Porkkale le 30 km od Helsinkov, kjer bi si le-ta lahko zgradila mornariško oporišče (oporišče je bilo predčasno zaprto leta 1956)
 Sovjetski zvezi plača vojno odškodnino v višini 300 milijonov dolarjev

Sklici

Zunanje povezave 

 
 United States Department of State Foreign relations of the United States, 1946. Paris Peace Conference Proceedings
 United States Department of State Foreign relations of the United States, 1946. Paris Peace Conference Documents
 United Nations Treaty Series volume 49 (Full text of the treaties as registered at the United Nations. French, English and Russian texts are authentic).
 "Paris-WWII Peace Conference-1946: Settling Romania's Western Frontiers", at the Honorary Consulate of Romania in Boston, has pictures of the Romanian delegation
 International Paris Peace Conference (1946) Records at the United Nations Archives

1947 v politiki
Pariške mirovne pogodbe ( francosko : Traités de Paris ) so bile podpisane in sprejete februarja manj kot dve leti koncu druge svetovne vojne . Pariška mirovna konferenca je trajala od julijado oktobra Zmagovalne zavezniške sile v vojni ( predvsem Združeno kraljestvo , Sovjetska zveza , Združene države Amerike in Francija ) so se pogajale o podrobnostih mirovnih pogodb z Italijo , Romunijo , Madžarsko , Bolgarijo in Finsko . Pogodbe so poraženim silam osi omogočile , da so kot suverene države ponovno prevzele svoje odgovornosti v mednarodnih zadevah in da so se ponovno pridružile Združenim narodom . Rešitev , ki je bila dana v mirovnih pogodbah , je vključevala plačilo vojne odškodnine , zavezanost manjšinskim pravicam in ozemeljske spremembe , vključno s koncem italijanskega kolonialnega cesarstva v Afriki , Grčiji in Albaniji , pa tudi spremembe italijansko - jugoslovanskega , madžarsko - češkoslovaškega , sovjetsko - romunske , madžarsko - romunske , francosko - italijanske in sovjetsko - finske meje . Pogodbe so tudi zavezovale različne države , da obtožene vojne zločince predajo zavezniškim silam za sojenje zaradi vojnih zločinov , ki so jih ti storili . Mirovna konferenca Pariška mirovna konferenca se je začela julijav Parizu , med udeleženci pa so bili predstavniki Združenih držav Amerike , Združenega Kraljestva , Francije , Sovjetske zveze , Italije , Madžarske , Romunije , Bolgarije in Finske . Na konferenci so predstavniki zbrali in pregledali izgube žrtev in oprem ter škodo , nastalih v vojni . Ugotovili so , da je v šestih letih vojne umrlomilijonov ljudi , od tega kar največ civilistov , okrogmilijonov ljudi pa je bilo poškodovanih . Vojna je povzročila tudi veliko škodo v številnih svetovnih mestih , največ v Evropi . Da se kaj takega zares nikoli več ne bi zgodilo , so na konferenci sprejeli številne ukrepe in pravila . Sprejeli so tudi številne sporazume . Politični dogovori so določali , da mora podpisnik pogodbe sprejeti vse potrebne ukrepe , da vsem osebam , ne glede na raso , spol , jezik ali vero , zagotovi človekove pravice in temeljne svoboščine , vključno z svobodo govora , tiska in objavljanja , verskega prepričanja , političnega mnenja in javnih srečanj . " Državljani niso smeli izreči kazni zaradi vojne partizanske pripadnosti zaveznikom . Vsaka vlada je sprejela ukrepe za preprečitev ponovnega vzpona fašističnih organizacij ali kakršnih koli drugih političnih , vojaških ali polvojaških organizacij , da ne bi prišlo ponovno do odvzema demokratične pravice . Pariška mirovna konferenca se je končala oktobra Pogodbe Mirovne pogodbe so sklenile zmagovalke Druge svetovne vojne na eni : Sovjetska zveza , Združene države Amerike , Združeno kraljestvo , Francija , Poljska , Jugoslavija , Češkoslovaška in Grčija in poraženke Druge svetovne vojne na drugi strani : Italija , Romunija , Madžarska , Bolgarija in Finska , S podpisom pogodb so omenjene poražene države lahko ponovno prevzele vloge suverenih držav in zaprosile za članstvo v Organizaciji združenih narodov . Pariške mirovne pogodbe so določile vojne reparacije , pravice zadevnih manjšinj , uredile ozemeljske spremembe ter so dokončno ukinile Italijanski imperij . Vse podpisnice so se tudi zavezale , da bodo preprečevale obujanje fašističnih organizacij in vseh drugih , " političnih , vojaških ali para - vojaških ( organizacij ) , katerih cilj je kršiti demokratične pravice ljudi . " Ozemeljske spremembe in odškodnine Italija se je s podpisom mirovne pogodbe odpovedala : vzhodnemu delu slovenske Primorske ( brez Trsta z okolico in Gorice ) , večjemu delu Istre , Zadru in jadranskim otokom v korist Jugoslaviji Dodekaneškemu otočju v korist Grčiji Tendi in La Brigu v korist Franciji vsem svojim afriškim kolonijam , v Trstu in okolici pa je bilo ustanovljeno Svobodno tržaško ozemlje , razdeljeno na cono A pod nadzorom zahodnih Zaveznikov in cono B pod nadzorom jugoslovanske vojske , in plačala vojno odškodnino v višini : milijonov dolarjev Jugoslaviji milijonov dolarjev Grčiji milijonov dolarjev SZ milijonov dolarjev Abesiniji milijonov dolarjev Albaniji . Romunija : ponovno pridobi Transilvanijo , ki je bila po Hitlerjevi arbitraži dodeljena Madžarski se odpove delu Besarabije in Bukovini v korist SZ vrne tik pred koncem vojne okupirano Južno Dobrudžo Bolgariji . Madžarska : se vrne na meje s januarja ( razenvasi v pokrajini Rab - Moson - Sopron plača odškodnino v višinimilijonov dolarjev SZ plača odškodnino v višinimilijonov dolarjev Češkoslovaški in Jugoslaviji Bolgarija : se vrne na meje s januarja ( vključno z Južno Dobrudžo ) plača vojno odškodnino v višinimilijonov dolarjev Grčiji plača vojno odškodnino v višinimilijonov dolarjev Jugoslaviji Finska : prepusti južno Karelijo , območji Pečenge ( finščina Petsamo ) in Salle SZ ter ji zalet odda strateško pomembno območje Porkkale lekm od Helsinkov , kjer bi si le - ta lahko zgradila mornariško oporišče ( oporišče je bilo predčasno zaprto leta Sovjetski zvezi plača vojno odškodnino v višinimilijonov dolarjev Sklici Zunanje povezave United States Department of State Foreign relations of the United States , Paris Peace Conference Proceedings United States Department of State Foreign relations of the United States , Paris Peace Conference Documents United Nations Treaty Series volume ( Full text of the treaties as registered at the United Nations . French , English and Russian texts are authentic ) . " Paris - WWII Peace Conference - 1946: Settling Romania's Western Frontiers " , at the Honorary Consulate of Romania in Boston , has pictures of the Romanian delegation International Paris Peace ConferenceRecords at the United Nations Archives 1947 v politiki