Sistem geometriziranih enot
Sistem geometriziranih enot tudi geometrijski sistem enot je sistem enot, ki ga prištevamo k naravnim enotam. Geometriziran sistem enot je določen tako, da lahko vse fizikalne količine določimo z geometrijskimi količinami kot so površina, dolžina, brezrazsežnostna števila in odseki krivulj. Sistem je definiran na osnovi dveh fizikalnih konstant, ki ju normaliziramo tako, da imajo vrednost enako 1.

Ti konstanti sta:
 hitrost svetlobe (oznaka )
 gravitacijska konstanta

Lastnosti 
Časovni interval je v geometriziranem sistemu enot določen z enoto za dolžino (meter). To je z razdaljo, ki jo svetloba naredi v tem časovnem intervalu. Najbolj pogosto uporabljena enota za dolžino je svetlobna sekunda, ki je enaka poti, ki jo opravi svetloba v 1 sekundi (podobno je določeno tudi svetlobno leto, ki je tudi enota za razdaljo). Svetlobna sekunda se uporablja v posebni in splošni teoriji relativnosti. To je v skladu s posebno teorijo ralativnosti, ki obravnava razdaljo in čas na enak način.

Geometrizirani sistem enot ni popolnoma enolično določen. Kot normalizirano vrednost (enako 1) lahko dodatno uporabimo tudi:
 Boltzmannovo konstanto 
 Coulombovo konstanto 

V geometriziranem sistemu enot postane veliko obrazcev za fizikalne količine enostavnejših, ker odpadejo konstante. Značilen primer poenostavitve je Schwarzschildov polmer, ki z uporabo geometriziranega sistema enot dobi enostavnješo obliko
 
kjer je 
  masa črne luknje.

Če postavimo tudi reducirano Planckovo konstanto enako 1 (, oznaka ), dobimo Planckov sistem enot.

Pretvarjanje v enote sistema SI 
Pretvarjanje iz geometriziranega sistema enot v sistem SI se izvaja z množenjem z določenim množiteljem. Običajno so rezultati meritev podani v sistemu eno SI. Zaradi tega je pogosto potrebno pretvarjanje iz enega sistema enot v drugega.
Primer: Če hočemo pretvoriti maso, ki se v sistemu SI izraža v kilogramih, v maso, ki se v geometriziranem sistemu enot izraža v metrih, moramo vrednost v sistemu SI pomnožiti s faktorjem . Primer: Sonce ima maso okoli 2,0 x 1030 kg, to pa je v enotah sistema SI približno 1,5 km (faktor za pretvarjanje je 7,43 x 10-28). Podobno pretvarjamo tudi ostale enote.

V nekaterih primerih pa pretvorba ni možna, ker v geometriziranem sistemu enot postane enota za fizikalno količino brezrazsežna količina. Takšen primer je amper, ki je enak C/s. Obe količini (coulomb in sekunda) imata razsežnost dolžine) in tako dobimo brezrazsežno fizikalno količino. Podobno je s kandelo (1/683 W/sr), ki je razmerje med dvema brezrazsežnima količinama (vat in steradian).

V nadaljevanju so podani množitelji (faktorji) s pomočjo katerih pretvarjamo fizikalne količine iz sistema SI v geometrizirani sistem enot. Pretvorba poteka tako, da vrednost količine, ki je izražena v sistemu enot SI, pomnožimo z odgovarjajočim množiteljem iz ene izmed spodnjih tabel.

Konstante, ki so uporabljene, imajo naslednje vrednosti:

S tem dobimo za množitelje:

Pri pretvarjanju enot iz sistema SI v geometrizirane enote uporabimo naslednje množitelje (faktorje):

Pretvarjanje kg, s, C, K v metre 
Pri pretvarjanju geometriziranih enot v metre, uporabimo naslednje množitelje:

Pretvarjanje m, s, C, K v kilograme 
Pri pretvarjanju geometriziranih enot v kilograme, uporabimo naslednje množitelje:

Pretvarjanje m, kg, C, K v sekunde 
Pri pretvarjanju geometriziranih enot v sekunde, uporabimo naslednje množitelje:

Pretvarjanje m, kg, s, K v coulombe 
Pri pretvarjanju geometriziranih enot v coulombe, uporabimo naslednje množitelje:

Pretvarjanje m, kg, s, C v kelvine 
Pri pretvarjanju geometriziranih enot v kelvine, uporabimo naslednje množitelje:

Pretvorba nekaterih fizikalnih količin 
V naslednji preglednici so podane nekatere fizikalne količine in njihove razsežnosti v sistemu SI in v geometriziranem sistemu enot. Podan je tudi množitelj s katerim moramo množiti vrednost izraženo v sistemu enot SI, da dobimo vrednost v enotah iz geometriziranega sistema (primer: čas- časovni interval moramo množiti s hitrostjo svetlobe , da dobimo njegovo vrednost v dolžinskih enotah).

Glej tudi 
 Planckov sistem enot

Zunanje povezave 
 Geometrizirani sistem enot 
 Geometrizirane enote na NIST 
 Opis geometriziranega sistema enot 
 Opis geometriziranega sistema enot 

Naravne enote
Sistemi enot
Sistem geometriziranih enot tudi geometrijski sistem enot je sistem enot , ki ga prištevamo k naravnim enotam . Geometriziran sistem enot je določen tako , da lahko vse fizikalne količine določimo z geometrijskimi količinami kot so površina , dolžina , brezrazsežnostna števila in odseki krivulj . Sistem je definiran na osnovi dveh fizikalnih konstant , ki ju normaliziramo tako , da imajo vrednost enako Ti konstanti sta : hitrost svetlobe ( oznaka ) gravitacijska konstanta Lastnosti Časovni interval je v geometriziranem sistemu enot določen z enoto za dolžino ( meter ) . To je z razdaljo , ki jo svetloba naredi v tem časovnem intervalu . Najbolj pogosto uporabljena enota za dolžino je svetlobna sekunda , ki je enaka poti , ki jo opravi svetloba vsekundi ( podobno je določeno tudi svetlobno leto , ki je tudi enota za razdaljo ) . Svetlobna sekunda se uporablja v posebni in splošni teoriji relativnosti . To je v skladu s posebno teorijo ralativnosti , ki obravnava razdaljo in čas na enak način . Geometrizirani sistem enot ni popolnoma enolično določen . Kot normalizirano vrednost ( enakolahko dodatno uporabimo tudi : Boltzmannovo konstanto Coulombovo konstanto V geometriziranem sistemu enot postane veliko obrazcev za fizikalne količine enostavnejših , ker odpadejo konstante . Značilen primer poenostavitve je Schwarzschildov polmer , ki z uporabo geometriziranega sistema enot dobi enostavnješo obliko kjer je masa črne luknje . Če postavimo tudi reducirano Planckovo konstanto enako ( , oznaka ) , dobimo Planckov sistem enot . Pretvarjanje v enote sistema SI Pretvarjanje iz geometriziranega sistema enot v sistem SI se izvaja z množenjem z določenim množiteljem . Običajno so rezultati meritev podani v sistemu eno SI. Zaradi tega je pogosto potrebno pretvarjanje iz enega sistema enot v drugega . Primer : Če hočemo pretvoriti maso , ki se v sistemu SI izraža v kilogramih , v maso , ki se v geometriziranem sistemu enot izraža v metrih , moramo vrednost v sistemu SI pomnožiti s faktorjem \ . Primer : Sonce ima maso okoli0 xkg , to pa je v enotah sistema SI približno5 km ( faktor za pretvarjanje je43 x Podobno pretvarjamo tudi ostale enote . V nekaterih primerih pa pretvorba ni možna , ker v geometriziranem sistemu enot postane enota za fizikalno količino brezrazsežna količina . Takšen primer je amper , ki je enak C /s . Obe količini ( coulomb in sekunda ) imata razsežnost dolžine ) in tako dobimo brezrazsežno fizikalno količino . Podobno je s kandelo683 W /sr ) , ki je razmerje med dvema brezrazsežnima količinama ( vat in steradian ) . V nadaljevanju so podani množitelji ( faktorji ) s pomočjo katerih pretvarjamo fizikalne količine iz sistema SI v geometrizirani sistem enot . Pretvorba poteka tako , da vrednost količine , ki je izražena v sistemu enot SI , pomnožimo z odgovarjajočim množiteljem iz ene izmed spodnjih tabel . Konstante , ki so uporabljene , imajo naslednje vrednosti : S tem dobimo za množitelje : Pri pretvarjanju enot iz sistema SI v geometrizirane enote uporabimo naslednje množitelje ( faktorje ) : Pretvarjanje kg , s , C , K v metre Pri pretvarjanju geometriziranih enot v metre , uporabimo naslednje množitelje : Pretvarjanje m , s , C , K v kilograme Pri pretvarjanju geometriziranih enot v kilograme , uporabimo naslednje množitelje : Pretvarjanje m , kg , C , K v sekunde Pri pretvarjanju geometriziranih enot v sekunde , uporabimo naslednje množitelje : Pretvarjanje m , kg , s , K v coulombe Pri pretvarjanju geometriziranih enot v coulombe , uporabimo naslednje množitelje : Pretvarjanje m , kg , s , C v kelvine Pri pretvarjanju geometriziranih enot v kelvine , uporabimo naslednje množitelje : Pretvorba nekaterih fizikalnih količin V naslednji preglednici so podane nekatere fizikalne količine in njihove razsežnosti v sistemu SI in v geometriziranem sistemu enot . Podan je tudi množitelj s katerim moramo množiti vrednost izraženo v sistemu enot SI , da dobimo vrednost v enotah iz geometriziranega sistema ( primer : čas - časovni interval moramo množiti s hitrostjo svetlobe , da dobimo njegovo vrednost v dolžinskih enotah ) . Glej tudi Planckov sistem enot Zunanje povezave Geometrizirani sistem enot Geometrizirane enote na NIST Opis geometriziranega sistema enot Opis geometriziranega sistema enot Naravne enote Sistemi enot