Rudolfinum, Ljubljana
Rudolfinum je neorenesančna palača v Ljubljani, v kateri imata svoje prostore Narodni muzej Slovenije in Prirodoslovni muzej Slovenije. Nahaja se na območju med Prešernovo cesto (uradni naslov je Prešernova cesta 20), Muzejsko ulico, Tomšičevo ulico in Šubičevo ulico.

Zgradba in okolica 

Leta 1883 je cesar Franc Jožef sam položil temeljni kamen današnje muzejske stavbe ob 600. obletnici priključitve Kranjske Avstriji. Temu dogodku je priča tudi spominska plošča v vhodni avli. Stavba je bila zgrajena leta 1888 v neorenesančnem slogu, po načrtih slovenskega arhitekta Vilijema Trea. Istočasno je bil urejen tudi park pred muzejem. Leta 1904 je bil vanj postavljen kip Janeza Vajkarda Valvasorja (delo Alojzija Gangla). Vhodni portal muzeja krasijo štirje kipi, ki upodabljajo umetnost, zgodovino, naravoslovje in delo. Stropne poslikave v muzeju sta prispevala Janez Šubic in Jurij Šubic. Na ograji stopnišča, ki vodi v 1. nadstropje, so kipi osmih muz, 4 liki na stropni poslikavi nad stopniščem pa predstavljajo prispodobe za arheologijo, umetnost, zgodovino in naravoslovje. V isti stavbi deluje tudi Prirodoslovni muzej Slovenije.

22. januarja 1886 je Kranjski deželni zbor Občini Spodnja Šiška odvzel parcele, na katerih so se nahajali Rudolfinum, grad Tivoli, vile Mayer, Cambiaggio in Vollheim ter Kolizej ter jih dodelil mestu Ljubljana.

Leta 1991 je bilo notranje muzejsko dvorišče prekrito in s tem je bil pridobljen prostor za razne prireditve in občasne dodatne razstave, leta 2006 pa je bil odprt lapidarij v novem prizidku na zunanjem dvorišču.

Viri in opombe

Glej tudi 
 Narodni muzej Slovenije
 seznam zgradb in objektov v Ljubljani

Palače v Ljubljani
Dela Vilijema Trea
Neorenesančna arhitektura v Ljubljani
Zgradbe in objekti, zgrajeni leta 1888
Rudolfinum je neorenesančna palača v Ljubljani , v kateri imata svoje prostore Narodni muzej Slovenije in Prirodoslovni muzej Slovenije . Nahaja se na območju med Prešernovo cesto ( uradni naslov je Prešernova cesta Muzejsko ulico , Tomšičevo ulico in Šubičevo ulico . Zgradba in okolica Letaje cesar Franc Jožef sam položil temeljni kamen današnje muzejske stavbe ob obletnici priključitve Kranjske Avstriji . Temu dogodku je priča tudi spominska plošča v vhodni avli . Stavba je bila zgrajena letav neorenesančnem slogu , po načrtih slovenskega arhitekta Vilijema Trea . Istočasno je bil urejen tudi park pred muzejem . Letaje bil vanj postavljen kip Janeza Vajkarda Valvasorja ( delo Alojzija Gangla ) . Vhodni portal muzeja krasijo štirje kipi , ki upodabljajo umetnost , zgodovino , naravoslovje in delo . Stropne poslikave v muzeju sta prispevala Janez Šubic in Jurij Šubic . Na ograji stopnišča , ki vodi v nadstropje , so kipi osmih muz ,liki na stropni poslikavi nad stopniščem pa predstavljajo prispodobe za arheologijo , umetnost , zgodovino in naravoslovje . V isti stavbi deluje tudi Prirodoslovni muzej Slovenije . 22. januarjaje Kranjski deželni zbor Občini Spodnja Šiška odvzel parcele , na katerih so se nahajali Rudolfinum , grad Tivoli , vile Mayer , Cambiaggio in Vollheim ter Kolizej ter jih dodelil mestu Ljubljana . Letaje bilo notranje muzejsko dvorišče prekrito in s tem je bil pridobljen prostor za razne prireditve in občasne dodatne razstave , letapa je bil odprt lapidarij v novem prizidku na zunanjem dvorišču . Viri in opombe Glej tudi Narodni muzej Slovenije seznam zgradb in objektov v Ljubljani Palače v Ljubljani Dela Vilijema Trea Neorenesančna arhitektura v Ljubljani Zgradbe in objekti , zgrajeni leta