Fridolin Kaučič
Fridolin Kaučič (tudi Fridolin Kavčič; psevdonim: Sevničan), slovenski častnik, književnik in strokovni pisec, * 17. april 1860, Sevnica, † 1. avgust 1922, Maribor.

Velja za prvega biografa slovenskih vojaških oseb (oz. častnikov); leta 1886 je v Ljubljanskem zvonu objavil članke o 133 znanih slovenskih častnikih v Avstro-ogrskih oboroženih silah.

Življenjepis 
Kaučič je v Ljubljani končal 3 razrede realke in odšel leta 1877 v vojaško službo; leta 1880 je v Zagrebu končal kadetnico in nato služil pri raznih polkih v Trentu, Osijeku, Ljubljani, Celovcu, na Dunaju in še po drugih krajih Avstro-Ogrske. Leta 1918 se je upokojil s činom polkovnika in nato sprva živel v Ljubljani, od jeseni 1919 pa v Mariboru.

Delo na vojaškem področju 
Na vojaško-tehničnem področju se je Kaučič uveljavil z raznimi praktičnimi iznajdbami, ki so se dobro obnesle in se uveljavile pri raznih oboroženih silah; med drugim je izumil vizirno zrcalo za pregledovanje vrezov v puškini cevi; »brzosedlarja«, ki omogoča konja osedlati ali razsedlati z enim samim prijemom, in strelski periskop. Vzorno je reorganiziral domobransko orožarno in s tem prihranil domobranski upravi v enem letu okoli 2 milijona kron, zato so se njegove reorganizacije uvedle tudi v takratnem cesarsko-kraljevem arzenalu oboroženih sil.

Literarno in zgodovinopisno delo 
Kaučič je bil narodno zaveden častnik in je v tem smislu deloval tudi literarno v nemških strokovnih krogih in slovenskih publikacijah. Objavil je življenjepise »Slavnih vojakov slovenskih«; zlasti ga je zanimal J.Vega, o katerem je napisal 2 nemški razpravi (Dunaj, 1886 in 1904), objavil poljudno slovensko predavanje v dunajskem društvu Zvezda (Lj. 1904) in se trudil, da bi Ljubljana dobila Vegov spomenik. Iz zgodovinskih knjig o Koroški je nabral slovenska osebna imena koroških plemičev, ki so živeli do leta 1500, napisal je zgodovino ruške gimnazije in objavil prigodno črtico o ministrih slovenskega rodu. S prijateljem Podkrajškom-Harambašo je snoval »Slovenski Panteon«, zbirko okoli 100 življenjepisov deloma pozabljenih, a zaslužnih slovenskih veljakov, ki so živeli v preteklih treh stoletij; a načrt se je zaradi pomanjkanja naročnikov izjalovil. Nabrano gradivo, nekritično zajeto iz tiskanih virov, je Kaučič porabil v 133 življenjepisih »Znamenitih Slovencev« (Ljubljanski Zvon 1895, 1896). S psevdonimom Sevničan se je poskušal tudi v leposlovju; napisal je dve povestici Kovačev Peter in Pogreb na morju  ter vrsto črtic in aforizmov s skupnim naslovom Ulomki.

Zanimivosti 
Po njem je Ministrstvo za obrambo Republike Slovenije poimenovalo medaljo za znanstveno-raziskovalne dosežke Fridolin Kavčič.

Bibliografija 
 Georg Freiherr von Vega (1866)
 Jan Szczepanik (1901)
 Die Herbart-Zillerschen formalen Stufen des Unterrichtes nach ihrer Wesen, ihrer geschichtlichen Grundlage und ihrer Anwendung im Volksschulunterrichte dargestellt. 2. A Georg Freiherr von Vega (1904)
 Jurij Vega (1904)

Glej tudi 

 priimek Kaučič

Viri in opombe 

Slovenski častniki
Častniki Avstro-ogrske kopenske vojske
Slovenski izumitelji
Slovenski zgodovinarji
Slovenski pisatelji
Sevničani
Ljudje, po katerih so poimenovali nagrado
Fridolin Kaučič ( tudi Fridolin Kavčič ; psevdonim : Sevničan ) , slovenski častnik , književnik in strokovni pisec , * april Sevnica , † avgust Maribor. Velja za prvega biografa slovenskih vojaških oseb ( oz . častnikov ) ; letaje v Ljubljanskem zvonu objavil članke oznanih slovenskih častnikih v Avstro - ogrskih oboroženih silah . Življenjepis Kaučič je v Ljubljani končalrazrede realke in odšel letav vojaško službo ; letaje v Zagrebu končal kadetnico in nato služil pri raznih polkih v Trentu , Osijeku , Ljubljani , Celovcu , na Dunaju in še po drugih krajih Avstro - Ogrske . Letase je upokojil s činom polkovnika in nato sprva živel v Ljubljani , od jesenipa v Mariboru . Delo na vojaškem področju Na vojaško - tehničnem področju se je Kaučič uveljavil z raznimi praktičnimi iznajdbami , ki so se dobro obnesle in se uveljavile pri raznih oboroženih silah ; med drugim je izumil vizirno zrcalo za pregledovanje vrezov v puškini cevi ; » brzosedlarja « , ki omogoča konja osedlati ali razsedlati z enim samim prijemom , in strelski periskop. Vzorno je reorganiziral domobransko orožarno in s tem prihranil domobranski upravi v enem letu okolimilijona kron , zato so se njegove reorganizacije uvedle tudi v takratnem cesarsko - kraljevem arzenalu oboroženih sil . Literarno in zgodovinopisno delo Kaučič je bil narodno zaveden častnik in je v tem smislu deloval tudi literarno v nemških strokovnih krogih in slovenskih publikacijah . Objavil je življenjepise » Slavnih vojakov slovenskih « ; zlasti ga je zanimal J.Vega , o katerem je napisalnemški razpravi ( Dunaj ,in objavil poljudno slovensko predavanje v dunajskem društvu Zvezda ( Lj.in se trudil , da bi Ljubljana dobila Vegov spomenik . Iz zgodovinskih knjig o Koroški je nabral slovenska osebna imena koroških plemičev , ki so živeli do leta napisal je zgodovino ruške gimnazije in objavil prigodno črtico o ministrih slovenskega rodu . S prijateljem Podkrajškom - Harambašo je snoval » Slovenski Panteon « , zbirko okoliživljenjepisov deloma pozabljenih , a zaslužnih slovenskih veljakov , ki so živeli v preteklih treh stoletij ; a načrt se je zaradi pomanjkanja naročnikov izjalovil . Nabrano gradivo , nekritično zajeto iz tiskanih virov , je Kaučič porabil vživljenjepisih » Znamenitih Slovencev « ( Ljubljanski Zvon S psevdonimom Sevničan se je poskušal tudi v leposlovju ; napisal je dve povestici Kovačev Peter in Pogreb na morju ter vrsto črtic in aforizmov s skupnim naslovom Ulomki . Zanimivosti Po njem je Ministrstvo za obrambo Republike Slovenije poimenovalo medaljo za znanstveno - raziskovalne dosežke Fridolin Kavčič . Bibliografija Georg Freiherr von Vega Jan Szczepanik Die Herbart - Zillerschen formalen Stufen des Unterrichtes nach ihrer Wesen , ihrer geschichtlichen Grundlage und ihrer Anwendung im Volksschulunterrichte dargestellt . A Georg Freiherr von Vega Jurij Vega Glej tudi priimek Kaučič Viri in opombe Slovenski častniki Častniki Avstro - ogrske kopenske vojske Slovenski izumitelji Slovenski zgodovinarji Slovenski pisatelji Sevničani Ljudje , po katerih so poimenovali nagrado