France Žagar
France Žagar, slovenski jezikoslovec in didaktik, * 13. november 1932, Ljubljana.

Življenje in delo 

Žagar je po maturi 1951 na II. državni gimnaziji v Ljubljani tu na Filozofski fakulteti študiral slavistiko, 1957  diplomiral 1986 opravil magisterij z nalogo Pouk slovnice v višjih razredih osnovne šole in 1992 doktoriral z nalogo Šolske besedilne vrste. Od 1959 je učil na različnih osnovnih šolah, od 1973 je predaval didaktiko in fonetiko slovenskega jezika na ljubljanski PeF

Žagar je posegel v jezikoslovje v času zatona tradicionalne opisne slovnice in nastopa strukturalne, ki jo je uvedel J. Toporišič. Prvi se je potrudil to spremembo razumljivo predstaviti tudi osnovnošolcem. Namesto dokaj mehaničnega učenja je v učbenike uvedel pogovore o slovničnih vprašanjih, pretežno ostal pri analitični metodi. S svojim delom je pri pouku slovenskega jezika predvsem v osnovnih šolah bistveno pripomogel k uveljavitvi modernega jezikoslovja, k poglobitvi pouka sporočanja z naslonitvijo na interese otrok in k poznavanju besednih vrst.

Sklici

Zunanje povezave 

 

Rojeni leta 1932
Živeči ljudje
Slovenski jezikoslovci
Slovenski slavisti
Predavatelji na Pedagoški fakulteti v Ljubljani
Slovenski univerzitetni učitelji
Diplomiranci Filozofske fakultete v Ljubljani
Magistrirali na Filozofski fakulteti v Ljubljani
Doktorirali na Filozofski fakulteti v Ljubljani
France Žagar , slovenski jezikoslovec in didaktik , * november Ljubljana . Življenje in delo Žagar je po maturina II. državni gimnaziji v Ljubljani tu na Filozofski fakulteti študiral slavistiko , diplomiralopravil magisterij z nalogo Pouk slovnice v višjih razredih osnovne šole indoktoriral z nalogo Šolske besedilne vrste . Odje učil na različnih osnovnih šolah , odje predaval didaktiko in fonetiko slovenskega jezika na ljubljanski PeF Žagar je posegel v jezikoslovje v času zatona tradicionalne opisne slovnice in nastopa strukturalne , ki jo je uvedel J. Toporišič . Prvi se je potrudil to spremembo razumljivo predstaviti tudi osnovnošolcem . Namesto dokaj mehaničnega učenja je v učbenike uvedel pogovore o slovničnih vprašanjih , pretežno ostal pri analitični metodi . S svojim delom je pri pouku slovenskega jezika predvsem v osnovnih šolah bistveno pripomogel k uveljavitvi modernega jezikoslovja , k poglobitvi pouka sporočanja z naslonitvijo na interese otrok in k poznavanju besednih vrst . Sklici Zunanje povezave Rojeni leta Živeči ljudje Slovenski jezikoslovci Slovenski slavisti Predavatelji na Pedagoški fakulteti v Ljubljani Slovenski univerzitetni učitelji Diplomiranci Filozofske fakultete v Ljubljani Magistrirali na Filozofski fakulteti v Ljubljani Doktorirali na Filozofski fakulteti v Ljubljani