Kanalska dolina
Kanalska dolina (italijansko Val Canale, furlansko Val Cjanâl, nemško Kanaltal) je ozka dolina v vzhodnih Alpah na severovzhodu Italije v avtonomni deželi Furlanija - Julijska krajina ob avstrijsko-slovenski meji. Sega od vasi Kokovo (Coccau) blizu Trbiža tik ob avstrijsko-italijanski meji do železniškega stičišča Tablja na stičišču štirih kultur: slovenske, avstrijsko-nemške, italijanske in furlanske.

Geografija 

Kanalska dolina leži v Karnijskih Alpah; vzhodno in jugovzhodno so Karavanke in Julijske Alpe. Njeno glavno os tvorita v vzhodno-zahodni smeri reka Bela (italijansko Fella), ki je pritok reke Tilment, katera se izliva v Jadran ter reka Ziljica, ki se izliva v Ziljo in Dravo ter v Črno morje. Med obema je žabniška razvodnica. Vzhodni del Kanalske doline je poleg vzhodnega dela Pustriške doline (izvir Drave) edini košček Italije, ki je del črnomorskega (donavskega) povodja.

Janez Turk je izčrpno obdelal toponime Karnijskih Alp.

Kratka zgodovina 
Zgodovinsko je Kanalska dolina pripadala deželi Koroška naslednici Karantanije na tem ozemlju. Od tod tudi njena posebna jezikovna podoba. Do konca prve svetovne vojne oz. do podpisa Saintgermainske mirovne pogodbe leta 1919 je spadala skupaj z Rabeljsko dolino pod Avstroogrsko monarhijo, kasneje pod Italijo. Do prve svetovne vojne je bil asimilacijski oz. germanizacijski pritisk usmerjen proti Slovencem, kasneje, leta 1939, je na osnovi dogovora o "optantih" med Hitlerjem in Mussolinijem prišlo do izselitve preostalih Nemcev zlasti na preostalo Koroško s ciljem utrditve germanizacije le-te. Pribljižno 80 % Nemcev se je takrat odselilo, ki se po vojni v glavnem niso več vrnili. 
V dolini danes živijo večinoma Italijani, poleg njih tudi Furlani ter po nekaterih podatkih 20 % Slovencev in Nemcev/staro-Avstrijcev.

Romarsko središče za celotno dolino oz. vseslovensko romarsko središče in v novejšem času večnacionalno romarsko središče so Višarje.

Jezikovna geografija 
Zgodovina, zlasti pa naravna geografija s prelazom Megvarje pri Vratah na Zilji in s prehodi čez planine, vežeta Kanalsko dolino na Ziljo do te mere, da tvorita obe dolini enotno slovensko narečno področje oz. področje ziljščine ali ziljskega narečja. Človeške vezi in skupni jezik so v medvojnem času omogočali tihotapstvo in trgovanje s Trstom.

Krajevna imena

Krajevna imena v Kanalski dolini in v dolini Jezernice (Ziljice) 
Kraji Kanalske doline od vzhoda do zahoda:

 Pri Jalnu (Belopeška/Fužinska jezera) - Fusine laghi 
 Fužine / Bela Peč - Fusine in Valromana
 Ahlete - Aclete
 Koprivnik - Ortigara in Valromana
 Kokovo - Coccau
 Rute - Rutte grande (Tarvisio) / Rutte
 Male Rute - Rutte piccolo
 Bovček / Fličl - Plezzut 
 Mrzla voda - Riofreddo 
 Muta - Muda 
 Rabelj - Cave del Predil
 Trbiž - Tarvisio 
 Zamline - Lussari
 Žabnice - Camporosso (Tarvisio) / Camporosso in Valcanale
 (Svete) Višarje - Monte (Santo di) Lussari
 Ovčja vas - Valbruna, v dolini Zajzera
 Ukve - Ugovizza
 Naborjet - Malborghetto (- Valbruna)
 Kuk - Cucco 
 Lužnice - Bagni di Lusnizza
 Šentkatrija - Santa Caterina 
 Lipalja vas (Dipalja vas) - San Leopoldo Laglesie 
 Tablja - Pontebba  
 Gornja Studena - Studena alta
 Dolnja Studena - Studena bassa

Štirijezična tabela krajevnih imen v Kanalski dolini

Zanimivosti

Gozdni muzej - Museo della Foresta 
Leta 1988 je bil ustanovljen gozdni muzej ob avtocesti A23 Videm-Trbiž. V njem se predstavlja Trbiški gozd, ki ima površino 24.000 hektarjev. Botanična vrtova ob njem pa prikazujeta tipično domače rastlinstvo.

Slovensko kulturno središče Planika - Centro Culturale Sloveno Stella Alpina 
Ustanovljeno je bilo leta 1997 na pobudo skupine Slovencev v Kanalski dolini (članov Slovenskega društva Planika, podružnice Glasbene matice, Glasbene šole Tomaža Holmarja v Kanalski dolini, Sklada za slovensko kulturo Ponce ter nekaj posameznikov) Cilj je bil širjenje delovanja in izbolšanje ponudbe ter boljše medsebojno povezovanje in omogočanje medkulturnega dialoga v Kanalski dolini in v širši regiji ter preko državnih meja. Od 21.06.2002 je Slovensko kulturno središče Planika v Kanalski dolini s strani dežele Furlanije - Julijske Krajine priznano kot ustanova primarnega interesa slovenske manjšine.

Sklici

Viri 
 
 Jakob Medved (ur.), Zemljevid z italijanskimi in slovenskimi krajevnimi imeni v Furlaniji, Julijski krajini in Benečiji - Carta dei nomi geografici con forma italiana e slovena nel Friuli-Venezia Giulia, Ljubljana, 1974.
 Tone Ferenc, Milica Kacin-Wohinc, Tone Zorn, Slovenci v zamejstvu, Pregled zgodovine 1918-1945, Ljubljana, 1974.
 Kanalska dolina. Enciklopedija Slovenije, 4 (Hac-Kare), Ljubljana 1990, str. 392-395.
 Med Alpami in Jadranom, Slovenci v Evropski uniji, Bruselj, Evropski urad za manj razširjene jezike, 1996.
 Roberto Dapit (idr.): Ovčja vas in njena slovenska govorica, Valbruna e la sua parlata slovena, Raziskovalni tabor Kanalska dolina 2003, Stage di ricerca Val Canale, 2003, Ukve - Ljubljana, 2005.
 Janez Turk: Slovenski toponimi v Karnijskih Alpah med Ziljsko dolino in Kanalsko dolino. V: Koroški koledar 2012, Celovec [2011], str. 140-149.
 Erik Dolhar, Boj za slovenstvo Kanalske doline: Od TIGR-a do volitev 1945. Trst, 2002. 366 str.

Glej tudi
 Trbiž
 Svete Višarje
 Žabnice
 Ovčja vas
 Zahodne Julijske Alpe
 Karnijske Alpe
 Ziljica
 Bela (Vella)
 Trbiški gozd
 Železna dolina
 Medobčinska zveza Železne in Kanalske doline

Zunanje povezave 

Italija
Doline v Italiji
Furlanija - Julijska krajina
Zgodovinske pokrajine Slovenije
Koroška
Kanalska dolina ( italijansko Val Canale , furlansko Val Cjanâl , nemško Kanaltal ) je ozka dolina v vzhodnih Alpah na severovzhodu Italije v avtonomni deželi Furlanija - Julijska krajina ob avstrijsko - slovenski meji . Sega od vasi Kokovo ( Coccau ) blizu Trbiža tik ob avstrijsko - italijanski meji do železniškega stičišča Tablja na stičišču štirih kultur : slovenske , avstrijsko - nemške , italijanske in furlanske . Geografija Kanalska dolina leži v Karnijskih Alpah ; vzhodno in jugovzhodno so Karavanke in Julijske Alpe . Njeno glavno os tvorita v vzhodno - zahodni smeri reka Bela ( italijansko Fella ) , ki je pritok reke Tilment , katera se izliva v Jadran ter reka Ziljica , ki se izliva v Ziljo in Dravo ter v Črno morje . Med obema je žabniška razvodnica . Vzhodni del Kanalske doline je poleg vzhodnega dela Pustriške doline ( izvir Drave ) edini košček Italije , ki je del črnomorskega ( donavskega ) povodja . Janez Turk je izčrpno obdelal toponime Karnijskih Alp. Kratka zgodovina Zgodovinsko je Kanalska dolina pripadala deželi Koroška naslednici Karantanije na tem ozemlju . Od tod tudi njena posebna jezikovna podoba . Do konca prve svetovne vojne oz . do podpisa Saintgermainske mirovne pogodbe letaje spadala skupaj z Rabeljsko dolino pod Avstroogrsko monarhijo , kasneje pod Italijo . Do prve svetovne vojne je bil asimilacijski oz . germanizacijski pritisk usmerjen proti Slovencem , kasneje , leta je na osnovi dogovora o " optantih " med Hitlerjem in Mussolinijem prišlo do izselitve preostalih Nemcev zlasti na preostalo Koroško s ciljem utrditve germanizacije le - te . Pribljižno % Nemcev se je takrat odselilo , ki se po vojni v glavnem niso več vrnili . V dolini danes živijo večinoma Italijani , poleg njih tudi Furlani ter po nekaterih podatkih % Slovencev in Nemcev /staro - Avstrijcev . Romarsko središče za celotno dolino oz . vseslovensko romarsko središče in v novejšem času večnacionalno romarsko središče so Višarje . Jezikovna geografija Zgodovina , zlasti pa naravna geografija s prelazom Megvarje pri Vratah na Zilji in s prehodi čez planine , vežeta Kanalsko dolino na Ziljo do te mere , da tvorita obe dolini enotno slovensko narečno področje oz . področje ziljščine ali ziljskega narečja . Človeške vezi in skupni jezik so v medvojnem času omogočali tihotapstvo in trgovanje s Trstom . Krajevna imena Krajevna imena v Kanalski dolini in v dolini Jezernice ( Ziljice ) Kraji Kanalske doline od vzhoda do zahoda : Pri Jalnu ( Belopeška / Fužinska jezera ) - Fusine laghi Fužine / Bela Peč - Fusine in Valromana Ahlete - Aclete Koprivnik - Ortigara in Valromana Kokovo - Coccau Rute - Rutte grande ( Tarvisio ) / Rutte Male Rute - Rutte piccolo Bovček / Fličl - Plezzut Mrzla voda - Riofreddo Muta - Muda Rabelj - Cave del Predil Trbiž - Tarvisio Zamline - Lussari Žabnice - Camporosso ( Tarvisio ) / Camporosso in Valcanale ( Svete ) Višarje - Monte ( Santo di ) Lussari Ovčja vas - Valbruna , v dolini Zajzera Ukve - Ugovizza Naborjet - Malborghetto ( - Valbruna ) Kuk - Cucco Lužnice - Bagni di Lusnizza Šentkatrija - Santa Caterina Lipalja vas ( Dipalja vas ) - San Leopoldo Laglesie Tablja - Pontebba Gornja Studena - Studena alta Dolnja Studena - Studena bassa Štirijezična tabela krajevnih imen v Kanalski dolini Zanimivosti Gozdni muzej - Museo della Foresta Letaje bil ustanovljen gozdni muzej ob avtocesti A23 Videm - Trbiž . V njem se predstavlja Trbiški gozd , ki ima površino000 hektarjev . Botanična vrtova ob njem pa prikazujeta tipično domače rastlinstvo . Slovensko kulturno središče Planika - Centro Culturale Sloveno Stella Alpina Ustanovljeno je bilo letana pobudo skupine Slovencev v Kanalski dolini ( članov Slovenskega društva Planika , podružnice Glasbene matice , Glasbene šole Tomaža Holmarja v Kanalski dolini , Sklada za slovensko kulturo Ponce ter nekaj posameznikov ) Cilj je bil širjenje delovanja in izbolšanje ponudbe ter boljše medsebojno povezovanje in omogočanje medkulturnega dialoga v Kanalski dolini in v širši regiji ter preko državnih meja . Od06 . 2002 je Slovensko kulturno središče Planika v Kanalski dolini s strani dežele Furlanije - Julijske Krajine priznano kot ustanova primarnega interesa slovenske manjšine . Sklici Viri Jakob Medved ( ur . ) , Zemljevid z italijanskimi in slovenskimi krajevnimi imeni v Furlaniji , Julijski krajini in Benečiji - Carta dei nomi geografici con forma italiana e slovena nel Friuli - Venezia Giulia , Ljubljana , Tone Ferenc , Milica Kacin - Wohinc , Tone Zorn , Slovenci v zamejstvu , Pregled zgodovine Ljubljana , Kanalska dolina . Enciklopedija Slovenije , ( Hac - Kare ) , Ljubljana str. Med Alpami in Jadranom , Slovenci v Evropski uniji , Bruselj , Evropski urad za manj razširjene jezike , Roberto Dapit ( idr . ) : Ovčja vas in njena slovenska govorica , Valbruna e la sua parlata slovena , Raziskovalni tabor Kanalska dolina Stage di ricerca Val Canale , Ukve - Ljubljana , Janez Turk : Slovenski toponimi v Karnijskih Alpah med Ziljsko dolino in Kanalsko dolino . V: Koroški koledar Celovec [ 2011 ] , str. Erik Dolhar , Boj za slovenstvo Kanalske doline : Od TIGR - a do volitev Trst ,str. Glej tudi Trbiž Svete Višarje Žabnice Ovčja vas Zahodne Julijske Alpe Karnijske Alpe Ziljica Bela ( Vella ) Trbiški gozd Železna dolina Medobčinska zveza Železne in Kanalske doline Zunanje povezave Italija Doline v Italiji Furlanija - Julijska krajina Zgodovinske pokrajine Slovenije Koroška