Mokra kemija
Mokra kemija je področje kemije, ki se ukvarja s kemijskimi spremembami v tekoči fazi. Mokra kemija se uporablja pretežno v kvalitativni in kvantitativni kemijski analizi za analizo vzorcev z različnimi analitskimi tehnikami. Med laboratorijsko opremo, ki se uporablja v mokri kemiji sodi različna laboratorijska steklovina (bučke, čaše, pipete), za kvantitativno kemijsko analizo pa se po navadi ne uporablja tehnološko dovršenih instrumentov (plinski in tekočinski kromatografi, spektrometri). Osnov mokre kemije se po navadi učenci priučijo pri pouku kemije v osnovnih in srednjih šolah.

Z laboratorijem za mokro kemijo je bila opremljena tudi Nasina sonda Phoenix, ki je raziskovala površje Marsa. Phoenix je bil opremljen s štirimi enakimi celicami za enkratno uporabo, sestavljenih iz spodnje komore s senzorji (ionsko selektivne elektrode za Ca2+, Mg2+, K+, Na+, NH4+, Cl-, Br-, I-, NO3-, ClO4- in SO42-) in gornje komore za pripravo vzorcev. Junija 2008 je Phoenix opravil prvo analizo prsti na drugem planetu, kjer je določil vodotopne komponente prsti.

Uporaba
Tehnike v mokri kemiji se lahko uporabljajo za kvalitativno kemijsko analizo, kot je npr. sprememba barve pri kolorimetriji, pogosto pa so vključene pri bolj kvantitativnih tehnikah, kot so gravimetrija in titrimetrija. S tehnikami mokre kemije se pogosto določa:
 pH raztopin
 koncentracija
 prevodnost raztopin
 točka meglišča raztopin neionskih površinsko aktivnih snovi (surfaktantov)
 kemijska trdota vode
 količina raztopljene trdne snovi
 slanost
 relativna gostota in gostota
 motnost
 viskoznost
 vsebnost vlage (Karl-Fischerjeva titracija).

Mokra kemija se pogosto uporablja v okoljski kemiji za določanje:
 biokemijskih in kemijskih potreb po kisiku
 evtrofikacije
 površinskih prevlek
 elementno analizo vzorcev (npr. vodovedne vode), kjer se določajo kloridi, krom, cianidi, fluoridi, nitrati, fenoli, fosfati, sulfati in sulfidi.

Opombe in sklici

Viri 
 Pihlar, B. (1995). Osnove analizne kemije: zapiski predavanj, 1 .del. Ljubljana: FKKT. 
 Skoog, D.A. (2004). Fundamentals of analytical chemistry, 8. izdaja. Belmont: Thomson-Brook/Cole. 

Področja kemije
Mokra kemija je področje kemije , ki se ukvarja s kemijskimi spremembami v tekoči fazi . Mokra kemija se uporablja pretežno v kvalitativni in kvantitativni kemijski analizi za analizo vzorcev z različnimi analitskimi tehnikami . Med laboratorijsko opremo , ki se uporablja v mokri kemiji sodi različna laboratorijska steklovina ( bučke , čaše , pipete ) , za kvantitativno kemijsko analizo pa se po navadi ne uporablja tehnološko dovršenih instrumentov ( plinski in tekočinski kromatografi , spektrometri ) . Osnov mokre kemije se po navadi učenci priučijo pri pouku kemije v osnovnih in srednjih šolah . Z laboratorijem za mokro kemijo je bila opremljena tudi Nasina sonda Phoenix , ki je raziskovala površje Marsa . Phoenix je bil opremljen s štirimi enakimi celicami za enkratno uporabo , sestavljenih iz spodnje komore s senzorji ( ionsko selektivne elektrode za Ca2+ , Mg2+ , K+ , Na + , NH4+ , Cl - , Br - , I - , NO3 - , ClO4 - in SO42 - ) in gornje komore za pripravo vzorcev . Junijaje Phoenix opravil prvo analizo prsti na drugem planetu , kjer je določil vodotopne komponente prsti . Uporaba Tehnike v mokri kemiji se lahko uporabljajo za kvalitativno kemijsko analizo , kot je npr. sprememba barve pri kolorimetriji , pogosto pa so vključene pri bolj kvantitativnih tehnikah , kot so gravimetrija in titrimetrija . S tehnikami mokre kemije se pogosto določa : pH raztopin koncentracija prevodnost raztopin točka meglišča raztopin neionskih površinsko aktivnih snovi ( surfaktantov ) kemijska trdota vode količina raztopljene trdne snovi slanost relativna gostota in gostota motnost viskoznost vsebnost vlage ( Karl - Fischerjeva titracija ) . Mokra kemija se pogosto uporablja v okoljski kemiji za določanje : biokemijskih in kemijskih potreb po kisiku evtrofikacije površinskih prevlek elementno analizo vzorcev ( npr. vodovedne vode ) , kjer se določajo kloridi , krom , cianidi , fluoridi , nitrati , fenoli , fosfati , sulfati in sulfidi . Opombe in sklici Viri Pihlar , B. Osnove analizne kemije : zapiski predavanj , . del . Ljubljana : FKKT. Skoog , D . A. Fundamentals of analytical chemistry , izdaja . Belmont : Thomson - Brook / Cole . Področja kemije