Miroslav Slana
Miroslav Miros Slana (ob rojstvu Miroslav Slana), slovenski dramatik, esejist, pesnik, pisatelj, publicist in kritik, * 4. julij 1939, Sovjak, † 18. februar 2019, Maribor.

Življenjepis 
Miroslav Slana je študiral primerjalno književnost na Filozofski fakulteti v Ljubljani in Zagrebu. Delal je kot svobodni književnik in publicist v Mariboru.

Prejel je literarne nagrade in priznanja na:  jugoslovanskem festivalu Kurirček, Zmajevih igrah, razpisu za short story  7D, gledališkem festivalu v Kranju za izvirno odrsko delo, literarnem Štatenbergu, ZBZ Slovenije, Zlati mikrofon na festivalu narečnih popevk, diplomo Dalmaciji u pohode, itn.

Literarno delo 
Napisal je nad 20 knjig za odrasle in otroke. Pozornost je pritegnil že v Pavlihi in drugih javnih občilih z aforizmi, s satiro in humoreskami, ki so bile objavljene pod pravim imenom in  psevdonimi. Zaradi aforizmov je bil obsojen. Njegov roman Poletarec je bil v času Jugoslavije 4 leta zaprt v »bunkerju« z obrazložitvijo, da je idejno škodljiv in je izšel šele 4 leta po natisu (1981).

Odmevali so njegovi polemični eseji, npr. esej O umu in mišicah, ki je izhajal v Teleksu in reviji 2000 je preveden v francoski literarni reviji. Raziskoval je mejne znanosti, žensko in moško homoseksualnost, prostitucijo, asimilacijske procese ob slovenski meji, narodopisje, šaljive vaške grbe, otroško folkloro, grafite skozi čas itn. 

Uveljavil se je z intervjuji in literarnimi portreti  narodnih herojev, igralcev, literatov, znanstvenikov.

S publicistični in literarnimi zapisi, kritikami in komentarji je nastopal v domačih in tujih revijah, časopisih in samostojnih izdajah. Kot kolumnist je kritično-satirično spremljal RTV programe pod svojim imenom in tudi pod psevdonimi. V sedemdesetih letih 20. stoletja je doma in na tujem pripravil takrat še neznane performanse in multimedijske nastope, npr.: Festival eksperimentalne supermotorične poezije na drevesih v ljubljanskem parku Tivoli; Performans za odtajanje slovenske zavesti do vratu v zemlji na športnem stadionu v Mariboru; Multimedijski nastop  z magnetofonoma, mavcem in poezijo v izložbi Ars Maribor. Odlomki Mirosove vezane, nevezane, esejistične in kritiške beseda so bili priobčeni v Argentini, Avstriji, Franciji Nemčiji,  ZDA in v bivših jugoslovanskih republikah.

Svoja dela je podpisoval s pravim imenom in številnimi psevdonimi (Divja raca, Miros, Ožemalnik, Totek itn.). Najbolj znan psevdonim je Miros, ki je po preimenovanju postal druga beseda dvobesednega imena (Miroslav Miros).

Samostojne knjige 

 Dedova piščal (1970)
 Iz ljubezni do nekaterih reči (1971)
 Na zelenem oslu (1973)
 Babičina skrinja (1974)
 Podlasica in drugi jaz (1974)
 Raztelešenje (1977)
 Proletarec (1981)
 Podobice iz zemlje (1982)
 Igrajmo se gledališče (1987)
 Oživitev dr. Antona Korošca (1991)
 Pisana duša Lenta (1994)
 Prleške pesmi (1997)
 Besedne vragolije (1998)
 Slovenski sij svetosti (2001)
 Bisernica (2006)
 Sesam mozeg zemlje (2005)
 Štorkljina kri (2008)
 Boljševik starogorski (2013)
 Prlek iz Amerike (2013)

Otroška literatura 

 Kurirčkov kruhek - slikanica (1981)
 Joj ne vedi se kot slon - otroški »ne-bonton« (1984)
 Baubauci - zbirka šaljivih zgodb (1988)
 Kraljevina packarija (1993)

Znane so tudi lutkovne igrice 

 Pinka potepinka (uprizorjena 1881)
 Zajci in Vesoljičica (uprizorjena  1986)
 Zački in papagaj bežijo v gore
 Pustolovščine na rožnati zvezdi
 Bibe z griča (uprizorjena  1983)

Glej tudi 
 seznam slovenskih pesnikov
 seznam slovenskih pisateljev
 seznam slovenskih dramatikov

Viri 
 Enciklopedija Slovenije; knjiga 16, Mladinska knjiga, Ljubljana, 2002
 Janež, Stanko, Pregled Slovenske književnosti, Založba Obzorja Maribor, 1978

Sklica 

Slovenski dramatiki
Slovenski pesniki
Slovenski esejisti
Slovenski publicisti
Slovenski pisatelji
Slovenski kritiki
Pokopani na Pobreškem pokopališču
Miroslav Miros Slana ( ob rojstvu Miroslav Slana ) , slovenski dramatik , esejist , pesnik , pisatelj , publicist in kritik , * julij Sovjak , † februar Maribor. Življenjepis Miroslav Slana je študiral primerjalno književnost na Filozofski fakulteti v Ljubljani in Zagrebu . Delal je kot svobodni književnik in publicist v Mariboru . Prejel je literarne nagrade in priznanja na : jugoslovanskem festivalu Kurirček , Zmajevih igrah , razpisu za short story , gledališkem festivalu v Kranju za izvirno odrsko delo , literarnem Štatenbergu , ZBZ Slovenije , Zlati mikrofon na festivalu narečnih popevk , diplomo Dalmaciji u pohode , itn . Literarno delo Napisal je nadknjig za odrasle in otroke . Pozornost je pritegnil že v Pavlihi in drugih javnih občilih z aforizmi , s satiro in humoreskami , ki so bile objavljene pod pravim imenom in psevdonimi . Zaradi aforizmov je bil obsojen . Njegov roman Poletarec je bil v času Jugoslavijeleta zaprt v » bunkerju « z obrazložitvijo , da je idejno škodljiv in je izšel šeleleta po natisu Odmevali so njegovi polemični eseji , npr. esej O umu in mišicah , ki je izhajal v Teleksu in revijije preveden v francoski literarni reviji . Raziskoval je mejne znanosti , žensko in moško homoseksualnost , prostitucijo , asimilacijske procese ob slovenski meji , narodopisje , šaljive vaške grbe , otroško folkloro , grafite skozi čas itn . Uveljavil se je z intervjuji in literarnimi portreti narodnih herojev , igralcev , literatov , znanstvenikov . S publicistični in literarnimi zapisi , kritikami in komentarji je nastopal v domačih in tujih revijah , časopisih in samostojnih izdajah . Kot kolumnist je kritično - satirično spremljal RTV programe pod svojim imenom in tudi pod psevdonimi . V sedemdesetih letih stoletja je doma in na tujem pripravil takrat še neznane performanse in multimedijske nastope , npr . : Festival eksperimentalne supermotorične poezije na drevesih v ljubljanskem parku Tivoli ; Performans za odtajanje slovenske zavesti do vratu v zemlji na športnem stadionu v Mariboru ; Multimedijski nastop z magnetofonoma , mavcem in poezijo v izložbi Ars Maribor. Odlomki Mirosove vezane , nevezane , esejistične in kritiške beseda so bili priobčeni v Argentini , Avstriji , Franciji Nemčiji , ZDA in v bivših jugoslovanskih republikah . Svoja dela je podpisoval s pravim imenom in številnimi psevdonimi ( Divja raca , Miros , Ožemalnik , Totek itn . ) . Najbolj znan psevdonim je Miros , ki je po preimenovanju postal druga beseda dvobesednega imena ( Miroslav Miros ) . Samostojne knjige Dedova piščal Iz ljubezni do nekaterih reči Na zelenem oslu Babičina skrinja Podlasica in drugi jaz Raztelešenje Proletarec Podobice iz zemlje Igrajmo se gledališče Oživitev dr. Antona Korošca Pisana duša Lenta Prleške pesmi Besedne vragolije Slovenski sij svetosti Bisernica Sesam mozeg zemlje Štorkljina kri Boljševik starogorski Prlek iz Amerike Otroška literatura Kurirčkov kruhek - slikanica Joj ne vedi se kot slon - otroški » ne - bonton « Baubauci - zbirka šaljivih zgodb Kraljevina packarija Znane so tudi lutkovne igrice Pinka potepinka ( uprizorjena Zajci in Vesoljičica ( uprizorjena Zački in papagaj bežijo v gore Pustolovščine na rožnati zvezdi Bibe z griča ( uprizorjena Glej tudi seznam slovenskih pesnikov seznam slovenskih pisateljev seznam slovenskih dramatikov Viri Enciklopedija Slovenije ; knjiga Mladinska knjiga , Ljubljana , Janež , Stanko , Pregled Slovenske književnosti , Založba Obzorja Maribor , Sklica Slovenski dramatiki Slovenski pesniki Slovenski esejisti Slovenski publicisti Slovenski pisatelji Slovenski kritiki Pokopani na Pobreškem pokopališču