Slovenski kmečki upor
Slovenski kmečki upor leta 1515  je bil klasičen in največji in najbolj organiziran kmečki upor na slovenskih tleh.  Trajal je kar 5 mesecev. Na višku  je sodelovalo okoli 80.000 upornih kmetov.

Žarišča 
 Kočevsko - Turn
 Ljubljansko Barje
 Polhograjsko
 Okolica Radovljice
 Bohinjski kot

Vzroki 

 1) samovoljno povečevanje kmečkih bremen,
 2) sprememba bremen iz denarnih v naturalne,
 3) zmanjšanje kmečkih pravic do srenjskih (skupnih) zemljišč in gozda,
 4) oviranje kmečke trgovine s strani fevdalcev in mest (mitnine, predpisane poti itd.)
 5) na del kmečkega prebivalstva je vplivalo tudi vojskovanje z Benetkami (I. beneško- habsburška vojna 1508-16).
 Zaprtje Italijanske meje

Nezadovoljstvo marca in aprila leta 1515 je maja preraslo v napade na gradove.

Začetek upora 

 1) po neuspelem puntarskem zborovanju
 2) po ustanovitvi kmečke zveze
 3) po neuspelem posredovanju cesarskih odposlancev
 4) po neuspehu kmečkega odposlanstva k cesarju

V Slovenskih Konjicah so se zborovali uporni kmetje, ki so peticijo s svojimi zahtevami poslali cesarju na Dunaj:

"Presvetli cesar, najmilostljivejši gospod! Mi ubogi ljudje, vsi in vsak med nami, pa tudi celokupna gmajna, ki smo sedaj vsi skupaj zbrani v Konjicah in vsa zveza od Kranjske do Ptuja, dajemo vašemu cesarskemu veličanstvu na znanje, kakšna velika krivica in obremenitev nam je povsod od naših višjih storjena bila." (Iz pritožbe kmetov cesarju Maksimiljanu, maja 1515)

Sprva se je cesar strinjal z njimi in jim obljubljal spremembe, a ko so se začeli upori, je stopil na plemiško stran in tudi s svojo vojsko pomagal plemiški.

Zahteve 

 1) stara pravda
 2) soodločanje pri davkih
 3) odprava graščinske in fevdno-stanovske oblasti

Uspehi puntarjev na Kranjskem so vplivali na razmah uporništva na Štajerskem in ustanovitev kmečkih zvez na Koroškem. Na Goriškem z Gradiško pa ni prišlo do zaostritev razmer, saj so spore reševali po mirni poti cesarske komisije.

Kazni 
 Usmrtitev voditeljev
 Vsaka hiša, katere prebivalci so sodelovali pri uporu, je morala plačati kazenski fenning in goldinar

Sklici

Viri 
 Več avtorjev, 2000. Ilustrirana zgodovina Slovencev. Ljubljana: Mladinska knjiga.

Kmečki upori na Slovenskem
Leto 1515
Slovenski kmečki upor leta je bil klasičen in največji in najbolj organiziran kmečki upor na slovenskih tleh . Trajal je karmesecev . Na višku je sodelovalo okoli000 upornih kmetov . Žarišča Kočevsko - Turn Ljubljansko Barje Polhograjsko Okolica Radovljice Bohinjski kot Vzroki samovoljno povečevanje kmečkih bremen , sprememba bremen iz denarnih v naturalne , zmanjšanje kmečkih pravic do srenjskih ( skupnih ) zemljišč in gozda , oviranje kmečke trgovine s strani fevdalcev in mest ( mitnine , predpisane poti itd . ) na del kmečkega prebivalstva je vplivalo tudi vojskovanje z Benetkami ( I. beneško - habsburška vojna Zaprtje Italijanske meje Nezadovoljstvo marca in aprila letaje maja preraslo v napade na gradove . Začetek upora po neuspelem puntarskem zborovanju po ustanovitvi kmečke zveze po neuspelem posredovanju cesarskih odposlancev po neuspehu kmečkega odposlanstva k cesarju V Slovenskih Konjicah so se zborovali uporni kmetje , ki so peticijo s svojimi zahtevami poslali cesarju na Dunaj : " Presvetli cesar , najmilostljivejši gospod ! Mi ubogi ljudje , vsi in vsak med nami , pa tudi celokupna gmajna , ki smo sedaj vsi skupaj zbrani v Konjicah in vsa zveza od Kranjske do Ptuja , dajemo vašemu cesarskemu veličanstvu na znanje , kakšna velika krivica in obremenitev nam je povsod od naših višjih storjena bila . " ( Iz pritožbe kmetov cesarju Maksimiljanu , maja Sprva se je cesar strinjal z njimi in jim obljubljal spremembe , a ko so se začeli upori , je stopil na plemiško stran in tudi s svojo vojsko pomagal plemiški . Zahteve stara pravda soodločanje pri davkih odprava graščinske in fevdno - stanovske oblasti Uspehi puntarjev na Kranjskem so vplivali na razmah uporništva na Štajerskem in ustanovitev kmečkih zvez na Koroškem . Na Goriškem z Gradiško pa ni prišlo do zaostritev razmer , saj so spore reševali po mirni poti cesarske komisije . Kazni Usmrtitev voditeljev Vsaka hiša , katere prebivalci so sodelovali pri uporu , je morala plačati kazenski fenning in goldinar Sklici Viri Več avtorjev , Ilustrirana zgodovina Slovencev . Ljubljana : Mladinska knjiga . Kmečki upori na Slovenskem Leto