Pockelsov pojav
Pockelsov pojav (po nemškem fiziku  Friedrichu Carlu Alwinu Pockelsu, ki je pojav preučeval leta 1893) je linearni elektrooptični pojav, pri katerem je lomni količnik sredstva odvisen od zunanjega električnega polja. Opazimo ga lahko le v kristalih, ki nimajo centra simetrije (npr. BaTiO3, GaAs, LiNbO3 ). Sprememba lomnega količnika je v prvem redu sorazmerna z zunanjim električnim poljem, sorazmernostni koeficienti pa so tipično velikostnega reda 10-10 m/V - 10-12 m/V. Uporabljamo ga za modulacijo optičnega signala.

Matematični zapis 
Tenzor dielektričnosti v lastnem sistemu zapišemo kot

 , kjer je , pa lomni količnik v smeri . 

Definiramo inverzni dielektrični tenzor kot

.

Ob prisotnosti električnega polja se dielektrične lastnosti snovi spremenijo. Spremembo inverznega dielektričnega tenzorja zapišemo kot:

.

Če je sprememba dovolj majhna, lahko komponente novega tenzorja  razvijemo v potenčno vrsto :

kjer upoštevamo Einsteinov dogovor o seštevanju. Pri obravnavi Pockelsovega pojava nas zanima samo prvi člen. Člen drugega reda opisuje Kerrov pojav, ki je šibkejši in pride do izraza v snoveh s centrom inverzije, kjer ni Pockelsovega pojava. 

Koeficienti so komponente Pockelsovega tenzorja in so odvisni od strukture kristala. Ker je simetričen na zamenjavo prvih dveh indeksov lahko ta združimo v en sam indeks. Uveljavljen je zapis xx = 1, yy = 2, zz = 3, yz = 4, xz = 5, xy = 6 za prva dva indeksa in x = 1, y = 2, z = 3 za tretji indeks. Pockelsov tenzor tako kompaktno predstavimo z matriko dimenzije 6 x 3.

Primer: KH2PO4 (KDP) 
V kristalu KDP, ki je v kristalografski skupini 42m, so od nič različni samo in . Os z naj kaže v smeri optične osi. Oglejmo si primer, ko imamo na kristalu napetost v smeri z, torej . KDP je že v osnovi dvolomen enoosni kristal, njegov inverzni tenzor dielektričnosti zapišemo kot:

.

Spremembo izračunamo kot:

.

Tako dobimo:

.

Poiskati moramo še preostali novi lastni osi in lastni vrednosti. Po diagonalizaciji dobimo:

,                    

,                    

,                                   

Os z ostane optična os, lomni količnik v tej smeri se ne spremeni. Od tu izračunamo lomna količnika v smereh novih lastnih osi:

Izraz smo poenostavili s Taylorjevim razvojem, saj je v argumentu majhen. Lomni količnik se res spreminja linearno z zunanjim poljem, pod vplivom katerega kristal KDP postane dvolomen.

Glej tudi 

Kerrov pojav
 Faradayev pojav
 Cotton-Moutonov pojav

Zunanje povezave 

 Pockelsove celice  
 Uporaba Pockelsovih celic  
 Elektrooptične naprave  

Optika
Elektrika in magnetizem
1893 v znanosti

ar:ظاهرة بوكل
cs:Pockelsův jev
en:Pockels effect
fr:Effet Pockels
ja:ポッケルス効果
pl:Efekt Pockelsa
pt:Efeito Pockels
ru:Эффект Поккельса
Pockelsov pojav ( po nemškem fiziku Friedrichu Carlu Alwinu Pockelsu , ki je pojav preučeval letaje linearni elektrooptični pojav , pri katerem je lomni količnik sredstva odvisen od zunanjega električnega polja . Opazimo ga lahko le v kristalih , ki nimajo centra simetrije ( npr. BaTiO3 , GaAs , LiNbO3 ) . Sprememba lomnega količnika je v prvem redu sorazmerna z zunanjim električnim poljem , sorazmernostni koeficienti pa so tipično velikostnega redam / V -m / V. Uporabljamo ga za modulacijo optičnega signala . Matematični zapis Tenzor dielektričnosti v lastnem sistemu zapišemo kot , kjer je , pa lomni količnik v smeri \ . Definiramo inverzni dielektrični tenzor kot . Ob prisotnosti električnega polja se dielektrične lastnosti snovi spremenijo . Spremembo inverznega dielektričnega tenzorja zapišemo kot : . Če je sprememba dovolj majhna , lahko komponente novega tenzorja razvijemo v potenčno vrsto \ : kjer upoštevamo Einsteinov dogovor o seštevanju . Pri obravnavi Pockelsovega pojava nas zanima samo prvi člen . Člen drugega reda opisuje Kerrov pojav , ki je šibkejši in pride do izraza v snoveh s centrom inverzije , kjer ni Pockelsovega pojava . Koeficienti so komponente Pockelsovega tenzorja in so odvisni od strukture kristala . Ker je simetričen na zamenjavo prvih dveh indeksov lahko ta združimo v en sam indeks . Uveljavljen je zapis xx = yy = zz = yz = xz = xy =za prva dva indeksa in x = y = z =za tretji indeks . Pockelsov tenzor tako kompaktno predstavimo z matriko dimenzijex Primer : KH2PO4 ( KDP ) V kristalu KDP , ki je v kristalografski skupini , so od nič različni samo in \ . Os z naj kaže v smeri optične osi . Oglejmo si primer , ko imamo na kristalu napetost v smeri z , torej \ . KDP je že v osnovi dvolomen enoosni kristal , njegov inverzni tenzor dielektričnosti zapišemo kot : . Spremembo izračunamo kot : . Tako dobimo : . Poiskati moramo še preostali novi lastni osi in lastni vrednosti . Po diagonalizaciji dobimo : Os z ostane optična os , lomni količnik v tej smeri se ne spremeni . Od tu izračunamo lomna količnika v smereh novih lastnih osi : Izraz smo poenostavili s Taylorjevim razvojem , saj je v argumentu majhen . Lomni količnik se res spreminja linearno z zunanjim poljem , pod vplivom katerega kristal KDP postane dvolomen . Glej tudi Kerrov pojav Faradayev pojav Cotton - Moutonov pojav Zunanje povezave Pockelsove celice Uporaba Pockelsovih celic Elektrooptične naprave Optika Elektrika in magnetizem 1893 v znanosti ar : ظاه رة بو ك ل cs : Pockelsův jev en : Pockels effect fr :Effet Pockels ja : ポッケルス 効 果 pl :Efekt Pockelsa pt :Efeito Pockels ru : Эффект Поккельса