Vzpenjalka
Vzpenjalka oziroma liana ima prožna in vitka stebla, ki rastejo navzgor k svetlobi in se oprijemajo ter ovijajo okoli drugih rastlin, ki so hkrati njihova opora. Naslanjanje oziroma vzpenjanje ji omogočajo kaveljčki, listni peclji, prisesne blazinice, pritrdilne korenine in različne bodice. Šele, ko dobijo potrebno količino svetlobe se razvejajo, razcvetijo in obrodijo plodove. Vzpenjalka najpogosteje raste v tropskih gozdovih ter v zmerno podnebnem pasu. Poganjki vzpenjalke imajo obliko traku in so zelo dolgi.

Vrste vzpenjalk 

Vrste vzpenjalk so:
 bršljan,
 fižol,
 grah,
 grašica in
 hmelj

Viri 

Halina HŁuszyk, Alina Stankiewicz, »Slovar ekologije«, DZS, Ljubljana, 1998

Rastline
Vzpenjalka oziroma liana ima prožna in vitka stebla , ki rastejo navzgor k svetlobi in se oprijemajo ter ovijajo okoli drugih rastlin , ki so hkrati njihova opora . Naslanjanje oziroma vzpenjanje ji omogočajo kaveljčki , listni peclji , prisesne blazinice , pritrdilne korenine in različne bodice . Šele , ko dobijo potrebno količino svetlobe se razvejajo , razcvetijo in obrodijo plodove . Vzpenjalka najpogosteje raste v tropskih gozdovih ter v zmerno podnebnem pasu . Poganjki vzpenjalke imajo obliko traku in so zelo dolgi . Vrste vzpenjalk Vrste vzpenjalk so : bršljan , fižol , grah , grašica in hmelj Viri Halina HŁuszyk , Alina Stankiewicz , » Slovar ekologije « , DZS , Ljubljana , Rastline