Pavel Zdovc
Pavel Zdovc, koroškoslovenski jezikoslovec in leksikograf * 25. julij 1933, Rinkole (nem. Rinkolach) pri Pliberku na avstrijskem Koroškem.

Življenje in delo 
Rodil se je v kmečki družini na avstrijskem Koroškem. Po končani gimnaziji (1955) je v Innsbrucku študiral filozofijo in bogoslovje, nato na Dunaju latinščino in slavistiko; doktoriral je z dialektološko disertacijo Die Mundart des Südostlichen Jauntales in Karnten. Lautlehre und Akzent der Mundart der »Poljanci« (Dunaj, 1972). Strokovno se je izpopolnjeval na univerzi Lomonosov v Moskvi (1963/1964), ter med krajšimi bivanji na Hrvaškem in v Srbiji. Leta 1967 je postal sodelavec Inštituta za slovansko filologijo dunajske univerze, od 1968/69 do 1996/2000 pa je tam predaval slovenski jezik.

Zdovc je v slovenščini in nemščini objavil več jezikovnih razprav (o vlogi narečja pri pouku knjižnega jezika, o samoglasniški redukciji v podjunskih govorih) ter pisal o literarnih in kulturnih vprašanjih na avstrijskem Koroškem. Večino raziskovalnega dela je posvetil proučevanju in določitvi rabe koroških krajevnih imen in izdal priročnik Slovenska krajevna imena na avstrijskem Koroškem ; Dunaj 1993; ponatis Celovec 2008 ; razširjena izdaja : SAZU, Ljubljana, 2010.

Prejel je Trubarjevo priznanje NUK (2020).

Referenčno delo 
Pavel Zdovc je avtor epohalnega referenčnega dela: Pavel Zdovc: Slovenska krajevna imena na avstrijskem Koroškem. Razširjena izdaja = Die slowenischen Ortsnamen in Kärnten. Erweiterte Auflage. (Ljubljana: Slovenska akademija znanosti in umetnosti : Razred za filološke in literarne vede, SAZU, 2010), 447 str., ISSN 0560-2920.

Recepcija in diskurz 
Zdovčevo delo o slovenskih krajevnih imenih na južnem Koroškem velja za standardno in referenčno delo tudi zato, ker njegova metodologija v celoti temelji na rezultatih terenskih raziskav. S tem je dragocen prispevek k sociolingvističnemu stanju za časa raziskovanj.

Zaradi uporabljene metode terenskih raziskav njegovo delo ne upošteva pravno-zgodovinske razsežnosti, ki je prisotna v uradnih krajevnih repertorijih in glasnikih iz let 1849/50, 1854, 1860 (le-at je v celoti dvojezičen za celotno Koroško. ), 1880, 1883 in 1918 v okviru Enciklopedije slovenske kulturne zgodovine na Koroškem, ki je izšla leta 2016. Njihova posebna kulturnozgodovinska vrednost je v tem, da je bila celotna Koroška do leta 1860 dvojezično zapisana, nato pa se je le še razlikovala glede na vsako jezikovno situacijo

Nekatere dopolnitve Zdovčevega južnokoroškega korpusa so bile narejene v »Enciklopediji slovenske kulturne zgodovine na Koroškem« ter objavljene in dokumentirane v ustreznih lemah. Najizrazitejši dodatek je slovenska ustreznica območnega imena Klagenfurter Feld/Celovško polje, ki je bila s poglobljenimi terenskimi in virskimi raziskavami v domačem narečju in literaturi jasno dokazana in tako standardizirana v knjižnem jeziku.  > 

Druga južnokoroška krajevna imena in njim pripadajoče leme so: Drautschen/Dravče, Dürnfeld/Suho polje, Joschap (ali Joschapsiedlung)/Jožap (danes nemško St. Thomas Süd), Krähwald/Hrebelja (Hreblje),  Roseneck /Rožnek in Witternitz/Veternica.

Glej tudi 

 seznam slovenskih jezikoslovcev
 seznam slovenskih jezikoslovcev
 Seznam slovenskih imen avstrijskih krajev

Viri

Zunanje povezave 

 

Slovenski jezikoslovci
Koroški Slovenci
Pavel Zdovc , koroškoslovenski jezikoslovec in leksikograf * julij Rinkole ( nem . Rinkolach ) pri Pliberku na avstrijskem Koroškem . Življenje in delo Rodil se je v kmečki družini na avstrijskem Koroškem . Po končani gimnazijije v Innsbrucku študiral filozofijo in bogoslovje , nato na Dunaju latinščino in slavistiko ; doktoriral je z dialektološko disertacijo Die Mundart des Südostlichen Jauntales in Karnten . Lautlehre und Akzent der Mundart der » Poljanci « ( Dunaj , Strokovno se je izpopolnjeval na univerzi Lomonosov v Moskvi1964 ) , ter med krajšimi bivanji na Hrvaškem in v Srbiji . Letaje postal sodelavec Inštituta za slovansko filologijo dunajske univerze , od69 do2000 pa je tam predaval slovenski jezik . Zdovc je v slovenščini in nemščini objavil več jezikovnih razprav ( o vlogi narečja pri pouku knjižnega jezika , o samoglasniški redukciji v podjunskih govorih ) ter pisal o literarnih in kulturnih vprašanjih na avstrijskem Koroškem . Večino raziskovalnega dela je posvetil proučevanju in določitvi rabe koroških krajevnih imen in izdal priročnik Slovenska krajevna imena na avstrijskem Koroškem ; Dunaj ponatis Celovec ; razširjena izdaja \ : SAZU , Ljubljana , Prejel je Trubarjevo priznanje NUK Referenčno delo Pavel Zdovc je avtor epohalnega referenčnega dela : Pavel Zdovc : Slovenska krajevna imena na avstrijskem Koroškem . Razširjena izdaja = Die slowenischen Ortsnamen in Kärnten . Erweiterte Auflage . ( Ljubljana : Slovenska akademija znanosti in umetnosti \ : Razred za filološke in literarne vede , SAZU ,str . , ISSN Recepcija in diskurz Zdovčevo delo o slovenskih krajevnih imenih na južnem Koroškem velja za standardno in referenčno delo tudi zato , ker njegova metodologija v celoti temelji na rezultatih terenskih raziskav . S tem je dragocen prispevek k sociolingvističnemu stanju za časa raziskovanj . Zaradi uporabljene metode terenskih raziskav njegovo delo ne upošteva pravno - zgodovinske razsežnosti , ki je prisotna v uradnih krajevnih repertorijih in glasnikih iz let50, ( le - at je v celoti dvojezičen za celotno Koroško . ) ,inv okviru Enciklopedije slovenske kulturne zgodovine na Koroškem , ki je izšla leta Njihova posebna kulturnozgodovinska vrednost je v tem , da je bila celotna Koroška do letadvojezično zapisana , nato pa se je le še razlikovala glede na vsako jezikovno situacijo Nekatere dopolnitve Zdovčevega južnokoroškega korpusa so bile narejene v » Enciklopediji slovenske kulturne zgodovine na Koroškem « ter objavljene in dokumentirane v ustreznih lemah . Najizrazitejši dodatek je slovenska ustreznica območnega imena Klagenfurter Feld / Celovško polje , ki je bila s poglobljenimi terenskimi in virskimi raziskavami v domačem narečju in literaturi jasno dokazana in tako standardizirana v knjižnem jeziku . > Druga južnokoroška krajevna imena in njim pripadajoče leme so : Drautschen / Dravče , Dürnfeld / Suho polje , Joschap ( ali Joschapsiedlung ) / Jožap ( danes nemško St. Thomas Süd ) , Krähwald / Hrebelja ( Hreblje ) , Roseneck / Rožnek in Witternitz / Veternica . Glej tudi seznam slovenskih jezikoslovcev seznam slovenskih jezikoslovcev Seznam slovenskih imen avstrijskih krajev Viri Zunanje povezave Slovenski jezikoslovci Koroški Slovenci