Grofič prašič
Grofič prašič je koroška pripovedka, ki sta jo zapisala Vinko Möderndorfer in Josip Šašel. Leta 1957 je knjigo prvič natisnila založba Mladinska knjiga v Ljubljani. Kasnejše izdaje pa so bile še leta 1972, 1977, 1990, 1991 in 1992.

Interpretacija 
 Književni prostor: grad, daljno mesto
 Književni čas: neznan
 Književne osebe:
glavne: grofič, grofica, grofičeva žena
stranske: hčeri grajskih najemnikov, trije vetrovi, grofova zadnja žena
 Pripovedovalec: vsevedni, tretjeosebni

Analiza pripovedke po Brunu Bettelheimu 
Starši, ki si preveč želijo otrok 
Po Brunu Bettelheimu so starši, ki si preveč želijo otrok kaznovani s tem, da se jim rodijo čudni spački. Torej pomanjkanje nadzora nad čustvi pri enem od staršev ustvari otroka, ki je izrodek. Vendar pa te zgodbe povedo tudi, da je škodo, ki je bila povzročena otroku, mogoče popraviti s pozitivnimi čustvi. Te pravljice nas realistično opozarjajo, da nas prepuščanje jezi lahko zapelje v težave, a nas hkrati tudi tolažijo, da se posledice da odpraviti.

 Živalski ženin
Bruno Bettelheim trdi, da nas zgodbe o živalskem ženinu (npr. Grofič prašič, Lepotica in zver) učijo, da je za ljubezen potrebna le popolna sprememba pogledov na spolnost. Vse zgodbe imajo skupno značilnost, in sicer, da se spolni partner najprej doživlja kot žival, kasneje pa se spremeni v človeka. Vedno tudi ljubezen in vdanost junakinje preobrazita žival v človeka, saj mora junakinja žival zares ljubiti, da urok izgubi svojo moč.

Motivno-tematske povezave 
V pripovedki je glavni motiv poroka z nečloveškim oziroma živalskim bitjem, ki pa se kmalu preobrazi v prelepega mladeniča. Junakinji pripovedke je postavljen pogoj, da bo lahko rešila svojega grofiča, ki ga tudi uspešno razreši.

Podobnost motivov v slovenskih in tujih pravljicah oziroma pripovedkah:
 Pravljica o žabi
 Sin jež
 Žabji kralj

Izdaje 

 Koroške narodne pripovedke, Družba sv.Mohorja, 1946
 Koroške pripovedke, Mladinska knjiga, 1957
 Koroške pripovedke, Mladinska knjiga, 1972
 Koroške pripovedke, Mladinska knjiga, 1977
 Koroške ljudske pravljice in pripovedke, Drava, 1990
 Koroške ljudske pravljice in pripovedke, Drava, 1991
 Koroške ljudske pravljice in pripovedke, Drava, 1992

Priredbe pripovedke Grofič prašič 
Ervin Fritz, pesnik, dramaturg, dramatik in prevajalec, je deloval kot dramaturg in urednik otroških radijskih iger na Radiu Slovenija. Tako je tudi leta 1991 koroško pripovedko Grofič prašič priredil v radijsko igro. Po Fritzevi priredbi pripovedke so imeli v Lutkovnem gledališču Ljubljana leta 1993 krstno uprizoritev lutkovne predstave Grofič prašič.

Viri 
 Koroške pripovedke (1972). Ljubljana: Mladinska knjiga.

Spletni viri 
 http://www.authorama.com/grimms-fairy-tales-12.html
 http://www.cobiss.si/
 http://bos.zrc-sazu.si/sskj.html

Literatura 
 Bettelheim Bruno (2002). Rabe čudežnega. Ljubljana: Studia humanitatis.

Slovenske ljudske pravljice
Grofič prašič je koroška pripovedka , ki sta jo zapisala Vinko Möderndorfer in Josip Šašel . Letaje knjigo prvič natisnila založba Mladinska knjiga v Ljubljani . Kasnejše izdaje pa so bile še letain Interpretacija Književni prostor : grad , daljno mesto Književni čas : neznan Književne osebe : glavne : grofič , grofica , grofičeva žena stranske : hčeri grajskih najemnikov , trije vetrovi , grofova zadnja žena Pripovedovalec : vsevedni , tretjeosebni Analiza pripovedke po Brunu Bettelheimu Starši , ki si preveč želijo otrok Po Brunu Bettelheimu so starši , ki si preveč želijo otrok kaznovani s tem , da se jim rodijo čudni spački . Torej pomanjkanje nadzora nad čustvi pri enem od staršev ustvari otroka , ki je izrodek . Vendar pa te zgodbe povedo tudi , da je škodo , ki je bila povzročena otroku , mogoče popraviti s pozitivnimi čustvi . Te pravljice nas realistično opozarjajo , da nas prepuščanje jezi lahko zapelje v težave , a nas hkrati tudi tolažijo , da se posledice da odpraviti . Živalski ženin Bruno Bettelheim trdi , da nas zgodbe o živalskem ženinu ( npr. Grofič prašič , Lepotica in zver ) učijo , da je za ljubezen potrebna le popolna sprememba pogledov na spolnost . Vse zgodbe imajo skupno značilnost , in sicer , da se spolni partner najprej doživlja kot žival , kasneje pa se spremeni v človeka . Vedno tudi ljubezen in vdanost junakinje preobrazita žival v človeka , saj mora junakinja žival zares ljubiti , da urok izgubi svojo moč . Motivno - tematske povezave V pripovedki je glavni motiv poroka z nečloveškim oziroma živalskim bitjem , ki pa se kmalu preobrazi v prelepega mladeniča . Junakinji pripovedke je postavljen pogoj , da bo lahko rešila svojega grofiča , ki ga tudi uspešno razreši . Podobnost motivov v slovenskih in tujih pravljicah oziroma pripovedkah : Pravljica o žabi Sin jež Žabji kralj Izdaje Koroške narodne pripovedke , Družba sv.Mohorja , Koroške pripovedke , Mladinska knjiga , Koroške pripovedke , Mladinska knjiga , Koroške pripovedke , Mladinska knjiga , Koroške ljudske pravljice in pripovedke , Drava , Koroške ljudske pravljice in pripovedke , Drava , Koroške ljudske pravljice in pripovedke , Drava , Priredbe pripovedke Grofič prašič Ervin Fritz , pesnik , dramaturg , dramatik in prevajalec , je deloval kot dramaturg in urednik otroških radijskih iger na Radiu Slovenija . Tako je tudi letakoroško pripovedko Grofič prašič priredil v radijsko igro . Po Fritzevi priredbi pripovedke so imeli v Lutkovnem gledališču Ljubljana letakrstno uprizoritev lutkovne predstave Grofič prašič . Viri Koroške pripovedke Ljubljana : Mladinska knjiga . Spletni viri http://www.authorama.com/grimms-fairy-tales-12.html http://www.cobiss.si/ http://bos.zrc-sazu.si/sskj.html Literatura Bettelheim Bruno Rabe čudežnega . Ljubljana : Studia humanitatis . Slovenske ljudske pravljice