Pitagorejsko praštevilo
Pitagoréjsko práštevílo je v matematiki praštevilo oblike:

 

To so ravno praštevila, ki so hipotenuze pitagorejskega trikotnika. Število 5 je na primer pitagorejsko praštevilo –  je hipotenuza pravokotnega trikotnika s stranicama 2 in 1, 5 pa je hipotenuza pravokotnega trikotnika s stranicama 3 in 4. Prva pitagorejska praštevila so :

 5, 13, 17, 29, 37, 41, 53, 61, 73, 89, 97, 101, 109, 113, …

Po Dirichletovem izreku o aritmetičnih zaporedjih je to celoštevilsko zaporedje neskončno.

Fermatov izrek o vsotah dveh kvadratov (Fermat-Eulerjev izrek) pravi, da se lahko takšna praštevila izrazi enolično (do reda) kot vsote dveh kvadratov, in, da se na ta način ne da izraziti nobenega drugega praštevila razen . Tako so ta praštevila (in 2) norme Gaussovih celih števil, druga praštevila pa ne.

Kvadratni recipročnostni zakon pravi, da če sta  in  lihi praštevili, je vsaj eno od njiju pitagorejsko, in je  kvadratni ostanek mod , če in samo če je  kvadratni ostanek mod . Na drugi strani, če  ali  nista pitagorejski, je  kvadratni ostanek mod , če in samo če  ni kvadratni ostanek mod . −1 je kvadratni ostanek mod , če in samo če je  pitagorejsko praštevilo (ali 2).

Glej tudi 

 pitagorejska trojica

Razredi praštevil
Kvadrati v teoriji števil
Pitagorov izrek
Pitagoréjsko práštevílo je v matematiki praštevilo oblike : To so ravno praštevila , ki so hipotenuze pitagorejskega trikotnika . Številoje na primer pitagorejsko praštevilo – je hipotenuza pravokotnega trikotnika s stranicamainpa je hipotenuza pravokotnega trikotnika s stranicamain Prva pitagorejska praštevila so \ : … Po Dirichletovem izreku o aritmetičnih zaporedjih je to celoštevilsko zaporedje neskončno . Fermatov izrek o vsotah dveh kvadratov ( Fermat - Eulerjev izrek ) pravi , da se lahko takšna praštevila izrazi enolično ( do reda ) kot vsote dveh kvadratov , in , da se na ta način ne da izraziti nobenega drugega praštevila razen \ . Tako so ta praštevila ( innorme Gaussovih celih števil , druga praštevila pa ne . Kvadratni recipročnostni zakon pravi , da če sta in lihi praštevili , je vsaj eno od njiju pitagorejsko , in je kvadratni ostanek mod , če in samo če je kvadratni ostanek mod \ . Na drugi strani , če ali nista pitagorejski , je kvadratni ostanek mod , če in samo če ni kvadratni ostanek mod \ . −1 je kvadratni ostanek mod , če in samo če je pitagorejsko praštevilo ( ali Glej tudi pitagorejska trojica Razredi praštevil Kvadrati v teoriji števil Pitagorov izrek