Straja vas
Straja vas (nem.: Hohenthurn) je občina v Spodnji Ziljski dolini v okraju Beljak-dežela na avstrijskem Koroškem z znamenito slovensko kulturno dediščino. Občina ima 816 prebivalcev.

Geografija

Geografski položaj 
Občina Straja vas se nahaja v Spodnji Ziljski dolini na severnih pobočjih Karnijskih Alp v jugozahodu zvezne dežele Koroške. V Severa tvori reka Zilja občinsko mejo, na vzhodu reka Ziljica.

Struktura občine 
Strajo vas sestavljata dve katastrski občini Drevlje in Strajava ter šest vasi)(v oklepaju število prebivalcev, stanje leto 2001):

 Drašče (Draschitz), 215
 Drevlje (Dreulach), 130
 Gorje (Göriach), 96
 Straja vas (Hohenthurn), 211
 Štasava (Stossau), 99
 Zahomec (Achomitz), (106)

Sosednje občine 

 zahod : Bistrica na Zilji

 sever: Čajna

 jugozahod: Naborjet - Ovčja vas

 jugozahod: Podklošter

Zgodovina 

Od 10. do 6. stoletja pred našim štetjem je bilo v bližini Drevelj jamsko naselje iz železne dobe. Kasneje je tam stal rimski obrambni stolp, ki je bil uničen okoli leta 200.

Strajo vas se prvič omenja v neki listini iz leta 1253.

Slovenci oz. njihovi predniki Karantanci so naselili za časa kneževine Karantanije. Od tedaj imamo neprekinjeno prisotnost slovenščine v kraju. Zato je tudi župnija še leta 1924, torej v prvi avstrijski republiki, bila uradno po cerkvenih pravilih povsem slovenska (leta 750 se začne pokristjanjevanje Karantancev, ki pa ohranijo svoje lokalne pravice in svoje pravo). 

Okoli leta 1500 je Zilja prišla pod oblast Habsburžanov.

Leta 1850 so bile ustanovljene v habsburški monarhiji občine sodobnega tipa. Takrat je ustanovljena občina Straja vas, k njej takrat pripadajo še katastrske občine Megvarje, Sovče in Bistrica na Zilji. Megvarje je prišla leta 1865 pod občino Podklošter, Sovče leta 1877. Leta 1906 postane Bistrica na Zilji zopet samostojna, leta 1973 je zopet združena s Strajo vasjo in postane zopet samostojna leta 1991.

Slovenski običaji in narečje 
Zime so bile nekoč na Zilji izredno stroge, in dolina povsem nedostopna. Preko gora so pa Ziljani trgovali s Kanalsko dolino. Tako je Ziljska dolina ohranila prastare običaje in prastar jezik. Slovensko narečje na Zilji - in tako v Straji vasi - zaznamujejo še posebne zahodno slovanske značilnosti, torej iz najbolj zgodnje dobe naseljevanja, ko so sosedje Karantancev bili Čehi oz. njihovi predniki. 

Dodatno je Zilja redno poplavljala. S tem so pa travniki bili kisli, kar je bilo posebej ugodno za sedaj tradicionalno konjerejo. Iz tega pa se je razvil domači etnografsko zanimiv običaj štehvanja. Ta običaj šteje, kot jezik, med prastare slovenske običaje. S konja morajo mladi fantje s palco ali starodavno sulico zbiti sod na drogu. To pa zmagovalcu daje pravico, da si sam izbere izvoljenko za ženo. Ta tradicija se je držala vse do 50ih let 20. stoletja. 

Slovensko kulturno življenje je bilo dokaj pestro na Zilji še v Prvi Republiki. Kulturna društva na Brdu, v Meličah in v Zahomcu so bila ustanovljena okoli 1910. leta in so zopet delovala po Prvi svetovni vojni oz. po koroškem plebiscitu leta 1920. Med slovenska društva štejemo tudi Podružnico družbe Sv. Cirila in Metoda ustanovljeno leta 1887 (obstajalo je do leta 1911).

Znameniti Matija Majar Ziljski je živel 15 let v Gorjah. Leta 1867 se je odpeljal z ziljsko nošo v Moskvo na vseslovansko etnografsko razstavo. 

Še leta 1924 so vse župnije v Spodnji Ziljski dolini bile izključno slovenske, le v dveh grajskih kapelah se je molilo v nemščini.)

Slovenska društva

Katoliško slovensko izobraževalno društvo Zila  
Katoliško slovensko izobraževalno društvo Zila je bilo ustanovljeno leta 1904 za Zahomec in okolico s ciljem utrjevanja slovenske narodne  identitete. Spodbudnika sta bila študenta Fran Schaubach in Franc Grafenauer, prvi predsednik je bil Franc Kriegl p.d. Krieglč, po njegovi smrti pa njegov sin Niko Kriegl. Sestanke so imeli v gostilni pri Hrepcu. Vzdrevali so društveno biblioteko, skupino tamburic ter imeli bogato odrsko življenje. Režijo je vodila Marija Zwitter.
Po vojni je društvo ponovno zaživelo pod imenom Slovensko prosvetno društvo Zila.

Športno društvo Zahomc  
Nadvse uspešne so že od medvojnega časa športne aktivnosti. Na pobudo vrlega Filipa Milloniga so v Zahomcu smučali že v letih okrog 1920. Smučke so takrat izdelovali Franc Kriegl, Ignac Wiegele in mizar Drejc Ottowitz. Leta 1952 se pri odstranjevanju posledic plazu, ki je zasul Sveto Kri (Heiligenblut), spoznata prostovoljca Janko Wiegele, študent iz Zahomca, in Janez Gorišek, skakalec iz Ljubljane (Planica). Z njim je nastalo poznanstvo z inž. Stankom Bloudkom, konstrukterjem planiških skakalnic. V Zahomcu je bila s pomočjo mnogih prostovoljcev zgrajena 30 metrska skakalnica. 

Leta 1953 je uradno registrirano »Športno društvo Zahomc«. Ustanovitelji so Janko Wiegele, Hanzi Millonig, Franc Wiegele, Franc Schnabl in Franci Zwitter. Prve zahomške skakalce, med njimi tudi sedanjega trenerja Franca Wiegeleja, je treniral Ljubljančan Janez Saksida.

Med znamenitimi skakalci društva štejemo Slovenca Karla Schnabl (zlata kolajna pri Olimpijskih igrah 1976 v Innsbrucku) in Franz Wiegele

Prebivalstvo

Zgodovinska slika
Po zadnjem Avstro-Ogrskem popisu prebivalstva iz leta 1910 je okoli 92% prebivalcev takratne občine Straja vas navedlo slovenščino kot svoj vsakdanji pogovorni jezik.

Danes
Po ljudskem štetju 2001 ima občina Straja vas 857 prebivalcev. 8,3 % se jih opredeljuje za Koroške Slovence.

Kultura in znamenitosti 

 Cerkev sv Siriaka v Straji vasi, gotska stavba, zapisana leta 1261.
 Župnijska cerkev Marijinega imena v Gorjah, darovana leta 1312 ali 1316 (poznogotska stavba 1489-1516).

Znamenite osebnosti 
 Franc Schaubach, slovenski pravnik in politik, * 3. december 1881, Drašče, † 6. avgust 1954, Črnomelj, župan Mariborske oblasti med letoma 1927 in 1929.
 Franc Grafenauer znanstvenik
 Franc Kriegl
 Niko Kriegl
 Marija Zwitter
 Filip Millonig 
 Janez Schnabl, župan 
 Karl Schnabl smučarski skakalec
 Franz Wiegele
 Matija Majar Ziljski

Zunanje povezave 
 Domača stran občine Straja vas http://www.hohenthurn.at
 Športno društvo Zahomc http://www.achomitz-zahomc.at

Viri

Glej tudi 
 Geografija Avstrijske Koroške
 Koroški Slovenci
 Aleksandrinke

Naselja v Zvezni deželi Koroška
Straja vas ( nem . : Hohenthurn ) je občina v Spodnji Ziljski dolini v okraju Beljak - dežela na avstrijskem Koroškem z znamenito slovensko kulturno dediščino . Občina imaprebivalcev . Geografija Geografski položaj Občina Straja vas se nahaja v Spodnji Ziljski dolini na severnih pobočjih Karnijskih Alp v jugozahodu zvezne dežele Koroške . V Severa tvori reka Zilja občinsko mejo , na vzhodu reka Ziljica . Struktura občine Strajo vas sestavljata dve katastrski občini Drevlje in Strajava ter šest vasi ) ( v oklepaju število prebivalcev , stanje leto Drašče ( Draschitz ) , Drevlje ( Dreulach ) , Gorje ( Göriach ) , Straja vas ( Hohenthurn ) , Štasava ( Stossau ) , Zahomec ( Achomitz ) , Sosednje občine zahod \ : Bistrica na Zilji sever : Čajna jugozahod : Naborjet - Ovčja vas jugozahod : Podklošter Zgodovina Od do stoletja pred našim štetjem je bilo v bližini Drevelj jamsko naselje iz železne dobe . Kasneje je tam stal rimski obrambni stolp , ki je bil uničen okoli leta Strajo vas se prvič omenja v neki listini iz leta Slovenci oz . njihovi predniki Karantanci so naselili za časa kneževine Karantanije . Od tedaj imamo neprekinjeno prisotnost slovenščine v kraju . Zato je tudi župnija še leta torej v prvi avstrijski republiki , bila uradno po cerkvenih pravilih povsem slovenska ( letase začne pokristjanjevanje Karantancev , ki pa ohranijo svoje lokalne pravice in svoje pravo ) . Okoli letaje Zilja prišla pod oblast Habsburžanov . Letaso bile ustanovljene v habsburški monarhiji občine sodobnega tipa . Takrat je ustanovljena občina Straja vas , k njej takrat pripadajo še katastrske občine Megvarje , Sovče in Bistrica na Zilji . Megvarje je prišla letapod občino Podklošter , Sovče leta Letapostane Bistrica na Zilji zopet samostojna , letaje zopet združena s Strajo vasjo in postane zopet samostojna leta Slovenski običaji in narečje Zime so bile nekoč na Zilji izredno stroge , in dolina povsem nedostopna . Preko gora so pa Ziljani trgovali s Kanalsko dolino . Tako je Ziljska dolina ohranila prastare običaje in prastar jezik . Slovensko narečje na Zilji - in tako v Straji vasi - zaznamujejo še posebne zahodno slovanske značilnosti , torej iz najbolj zgodnje dobe naseljevanja , ko so sosedje Karantancev bili Čehi oz . njihovi predniki . Dodatno je Zilja redno poplavljala . S tem so pa travniki bili kisli , kar je bilo posebej ugodno za sedaj tradicionalno konjerejo . Iz tega pa se je razvil domači etnografsko zanimiv običaj štehvanja . Ta običaj šteje , kot jezik , med prastare slovenske običaje . S konja morajo mladi fantje s palco ali starodavno sulico zbiti sod na drogu . To pa zmagovalcu daje pravico , da si sam izbere izvoljenko za ženo . Ta tradicija se je držala vse doh let stoletja . Slovensko kulturno življenje je bilo dokaj pestro na Zilji še v Prvi Republiki . Kulturna društva na Brdu , v Meličah in v Zahomcu so bila ustanovljena okoli leta in so zopet delovala po Prvi svetovni vojni oz . po koroškem plebiscitu leta Med slovenska društva štejemo tudi Podružnico družbe Sv . Cirila in Metoda ustanovljeno leta ( obstajalo je do leta Znameniti Matija Majar Ziljski je živellet v Gorjah . Letase je odpeljal z ziljsko nošo v Moskvo na vseslovansko etnografsko razstavo . Še letaso vse župnije v Spodnji Ziljski dolini bile izključno slovenske , le v dveh grajskih kapelah se je molilo v nemščini . ) Slovenska društva Katoliško slovensko izobraževalno društvo Zila Katoliško slovensko izobraževalno društvo Zila je bilo ustanovljeno letaza Zahomec in okolico s ciljem utrjevanja slovenske narodne identitete . Spodbudnika sta bila študenta Fran Schaubach in Franc Grafenauer , prvi predsednik je bil Franc Kriegl p . d. Krieglč , po njegovi smrti pa njegov sin Niko Kriegl . Sestanke so imeli v gostilni pri Hrepcu . Vzdrevali so društveno biblioteko , skupino tamburic ter imeli bogato odrsko življenje . Režijo je vodila Marija Zwitter. Po vojni je društvo ponovno zaživelo pod imenom Slovensko prosvetno društvo Zila . Športno društvo Zahomc Nadvse uspešne so že od medvojnega časa športne aktivnosti . Na pobudo vrlega Filipa Milloniga so v Zahomcu smučali že v letih okrog Smučke so takrat izdelovali Franc Kriegl , Ignac Wiegele in mizar Drejc Ottowitz . Letase pri odstranjevanju posledic plazu , ki je zasul Sveto Kri ( Heiligenblut ) , spoznata prostovoljca Janko Wiegele , študent iz Zahomca , in Janez Gorišek , skakalec iz Ljubljane ( Planica ) . Z njim je nastalo poznanstvo z inž. Stankom Bloudkom , konstrukterjem planiških skakalnic . V Zahomcu je bila s pomočjo mnogih prostovoljcev zgrajenametrska skakalnica . Letaje uradno registrirano » Športno društvo Zahomc « . Ustanovitelji so Janko Wiegele , Hanzi Millonig , Franc Wiegele , Franc Schnabl in Franci Zwitter . Prve zahomške skakalce , med njimi tudi sedanjega trenerja Franca Wiegeleja , je treniral Ljubljančan Janez Saksida . Med znamenitimi skakalci društva štejemo Slovenca Karla Schnabl ( zlata kolajna pri Olimpijskih igrahv Innsbrucku ) in Franz Wiegele Prebivalstvo Zgodovinska slika Po zadnjem Avstro - Ogrskem popisu prebivalstva iz letaje okoli prebivalcev takratne občine Straja vas navedlo slovenščino kot svoj vsakdanji pogovorni jezik . Danes Po ljudskem štetjuima občina Straja vasprebivalcev . 3 % se jih opredeljuje za Koroške Slovence . Kultura in znamenitosti Cerkev sv Siriaka v Straji vasi , gotska stavba , zapisana leta Župnijska cerkev Marijinega imena v Gorjah , darovana letaali ( poznogotska stavba Znamenite osebnosti Franc Schaubach , slovenski pravnik in politik , * december Drašče , † avgust Črnomelj , župan Mariborske oblasti med letomain Franc Grafenauer znanstvenik Franc Kriegl Niko Kriegl Marija Zwitter Filip Millonig Janez Schnabl , župan Karl Schnabl smučarski skakalec Franz Wiegele Matija Majar Ziljski Zunanje povezave Domača stran občine Straja vas http://www.hohenthurn.at Športno društvo Zahomc http://www.achomitz-zahomc.at Viri Glej tudi Geografija Avstrijske Koroške Koroški Slovenci Aleksandrinke Naselja v Zvezni deželi Koroška