Lorazepam
Lorazepam (v Sloveniji na tržišču pod zaščitenima imenoma Loram in Lorsilan) je benzodiazepinska učinkovina z anksiolitičnim, pomirjevalnim/uspavalnim, amnestičnim, antikonvulzivnim in relaksantnim delovanjem. Od prihoda na trg leta 1971 se v prvi vrsti uporablja kot učinkovit anksiolitik. Je edina benzodiazepinska učinkovina, ki se uporablja tudi za lajšanje slabosti med kemoterapijo. Izkazuje relativno visoko tveganje za zasvojenost.

Farmakologija 

Lorazepam je srednjehitro delujoč benzodiazepin, ki se znatno razlikuje od drugih učinkovin iz te skupine zlasti zaradi njegovih farmakokinetičnih lastnosti (slaba topnost v vodi in maščobah, v visoki meri se veže na beljakovine, presnova poteče preko glukuronidacije do farmakološko neaktivnega presnovka) ter zaradi učinkovitosti v nizkih odmerkih (1 mg lorazepama ustreza 10 mg diazepama).

Neželeni učinki 
Vsak od petih farmakoloških učinkov lorazepama (anksiolitični, pomirjevalno/uspavalni, relaksantni, amnestični ali antikonvulzivni učinek) je lahko stranski učinek, če ga v dotičnem primeru ne želimo. Učinki lorazepama so dvisni od odmerka; višji je odmerek, bolj so izraženi želeni in neželeni učinki.

Sedacija je neželeni učinek, ki je za bolnike običajno najbolj moteč. Pri skupini 3500 bolnikov z anksioznostjo, zdravljenih z lorazepamom, so bili izraženi naslednji neželeni učinki: sedacija (15.9 %), omotica (6.9 %), šibkost (4.2 %), nemirnost (3.4 %). Sedacija in nemirnost sta bolj izražena pri starejših bolnikih.

Reference 

Benzodiazepini
Laktami
Organokloridi
Zdravila z delovanjem na živčevje
Gabaergični agonisti
Antiemetiki
Lorazepam ( v Sloveniji na tržišču pod zaščitenima imenoma Loram in Lorsilan ) je benzodiazepinska učinkovina z anksiolitičnim , pomirjevalnim /uspavalnim , amnestičnim , antikonvulzivnim in relaksantnim delovanjem . Od prihoda na trg letase v prvi vrsti uporablja kot učinkovit anksiolitik . Je edina benzodiazepinska učinkovina , ki se uporablja tudi za lajšanje slabosti med kemoterapijo . Izkazuje relativno visoko tveganje za zasvojenost . Farmakologija Lorazepam je srednjehitro delujoč benzodiazepin , ki se znatno razlikuje od drugih učinkovin iz te skupine zlasti zaradi njegovih farmakokinetičnih lastnosti ( slaba topnost v vodi in maščobah , v visoki meri se veže na beljakovine , presnova poteče preko glukuronidacije do farmakološko neaktivnega presnovka ) ter zaradi učinkovitosti v nizkih odmerkihmg lorazepama ustrezamg diazepama ) . Neželeni učinki Vsak od petih farmakoloških učinkov lorazepama ( anksiolitični , pomirjevalno /uspavalni , relaksantni , amnestični ali antikonvulzivni učinek ) je lahko stranski učinek , če ga v dotičnem primeru ne želimo . Učinki lorazepama so dvisni od odmerka ; višji je odmerek , bolj so izraženi želeni in neželeni učinki . Sedacija je neželeni učinek , ki je za bolnike običajno najbolj moteč . Pri skupinibolnikov z anksioznostjo , zdravljenih z lorazepamom , so bili izraženi naslednji neželeni učinki : sedacija9 % ) , omotica9 % ) , šibkost2 % ) , nemirnost4 % ) . Sedacija in nemirnost sta bolj izražena pri starejših bolnikih . Reference Benzodiazepini Laktami Organokloridi Zdravila z delovanjem na živčevje Gabaergični agonisti Antiemetiki