Višnjegorski
Grofje Višnjegorski ( ali Weichselburg) so bili do izumrtja v začetku 13. stoletja ena najpomebnejših plemiških rodbin na Slovenskem.

Zgodovina 
Prvič se omenjajo leta 1136, ko so svoje posestvo Stična (Sitik) prepustili oglejskemu patriahartu, ta pa je ustanovil Cistercijanski samostan Stična. Sklepajo, da so izvirali iz rodovine blažene Heme Breže-Selške. Najbolj znan med njimi je bil v zadnjih desetletjih 12. stoletja Albert Višnjegorski, ki je vpadel celo preko Kolpe daleč v hrvaško ozemlje, vendar pa so ga zavrnili. Okoli leta 1200 je priključil Belo krajino h  Kranjski, tako da je od takrat Kolpa od kočevskih gozdov pa do podnožja Gorjancev postala mejna reka med Hrvaško in Kranjsko ter Bregana do izliva v Savo. Albert je umrl po letu 1209 kot zadnji svojega rodu. Albert je bil tudi povzdignjen v grofovski naziv, s čimer mu je bilo dano priznanje za njegovo sodelovanje v tretji križarski vojni (1189-1192).

Posesti 
Obsežne posesti (Alodi) Višnjegorskih so se nahajale razpršene v širokem pasu od Litije na severozahodu, Višnje gore in zgornjega toka reke Krke  in na jugovzhodu do južnih in jugozahodnih pobočij Gorjancev. Na njihovih gradovih so bili grajski upravniki in ministeriali, ki se imenujejo po njihovih gospostvih. Ti gradovi in dvori ter gospostva so bili:

 Grad Višnja Gora, matični grad Višnjegorskih,
 Dvor Zalog (Brajtenav) pri Novem mestu,
 Grad Hohenau, Mihovo na Gorjancih nad Šentjernejem,
 Grad Hmeljnik pri Karteljevem,
 Dvor Kronovo, Dolenje Kronovo pri Novem mestu,
 Grad Lihtenberk  pri Litiji,
 Grad Mehovo, Podgrad
 Grad Mokronog,
 Grad Mirna,
 Grad Prežek, na Gorjancih
 Grad Čretež, Dolenje Laknice pri Mokronogu,
 Grad Slepšek pri Mokronogu,
 Grad Otočec,
 Grad Vernek,
 Grad Šumberk.

Viri 
 Stopar, Ivan, 1987, Gradovi na Slovenskem, Cankarjeva Založba
Jakič, Ivan, 2002, Sto gradov na Slovenskem, Prešernova družba

Zunanje povezave 
 www.gradovi.si-VišnjaGora
 www.gradovi.si-Mehovo
 Grad Otočec 
 www.gradovi.si-Prežek
 www.gradovi.si-Šumberk

Plemiške rodbine na Slovenskem
Višnja Gora
Grofje Višnjegorski ( ali Weichselburg ) so bili do izumrtja v začetku stoletja ena najpomebnejših plemiških rodbin na Slovenskem . Zgodovina Prvič se omenjajo leta ko so svoje posestvo Stična ( Sitik ) prepustili oglejskemu patriahartu , ta pa je ustanovil Cistercijanski samostan Stična . Sklepajo , da so izvirali iz rodovine blažene Heme Breže - Selške . Najbolj znan med njimi je bil v zadnjih desetletjih stoletja Albert Višnjegorski , ki je vpadel celo preko Kolpe daleč v hrvaško ozemlje , vendar pa so ga zavrnili . Okoli letaje priključil Belo krajino h Kranjski , tako da je od takrat Kolpa od kočevskih gozdov pa do podnožja Gorjancev postala mejna reka med Hrvaško in Kranjsko ter Bregana do izliva v Savo . Albert je umrl po letukot zadnji svojega rodu . Albert je bil tudi povzdignjen v grofovski naziv , s čimer mu je bilo dano priznanje za njegovo sodelovanje v tretji križarski vojni Posesti Obsežne posesti ( Alodi ) Višnjegorskih so se nahajale razpršene v širokem pasu od Litije na severozahodu , Višnje gore in zgornjega toka reke Krke in na jugovzhodu do južnih in jugozahodnih pobočij Gorjancev . Na njihovih gradovih so bili grajski upravniki in ministeriali , ki se imenujejo po njihovih gospostvih . Ti gradovi in dvori ter gospostva so bili : Grad Višnja Gora , matični grad Višnjegorskih , Dvor Zalog ( Brajtenav ) pri Novem mestu , Grad Hohenau , Mihovo na Gorjancih nad Šentjernejem , Grad Hmeljnik pri Karteljevem , Dvor Kronovo , Dolenje Kronovo pri Novem mestu , Grad Lihtenberk pri Litiji , Grad Mehovo , Podgrad Grad Mokronog , Grad Mirna , Grad Prežek , na Gorjancih Grad Čretež , Dolenje Laknice pri Mokronogu , Grad Slepšek pri Mokronogu , Grad Otočec , Grad Vernek , Grad Šumberk . Viri Stopar , Ivan , Gradovi na Slovenskem , Cankarjeva Založba Jakič , Ivan , Sto gradov na Slovenskem , Prešernova družba Zunanje povezave www.gradovi.si - VišnjaGora www.gradovi.si - Mehovo Grad Otočec www.gradovi.si - Prežek www.gradovi.si - Šumberk Plemiške rodbine na Slovenskem Višnja Gora