Sztarine 'Seleznih ino Szalaszkih Szlovencov
Sztarine 'Seleznih ino Szalaszkih Szlovencov tudi Sztarine Zseleznih ino Szalaszkih Szlovencov (Starine Železnih in Zalskih Slovencev, madžarsko Vas és Zala megyei szlovénok régiségei) je rokopisno delo Jožefa Košiča iz leta 1845. Verjetno, je nadaljevanje zgodovinske knjige Zgodbe vogerszkoga králesztva, ki je bila tiskana 1848. Vir Sztarine je bilo delo Antona Krempla Dogodivšine Štajerske zemle. Čeprav Košič ni izdal Sztarine, ampak po mnenju Vilka Novaka to je tudi reformirala knjižno prekmurščino.

Vsebina knjige 
Košič v knjigi je želel poljudno prikazati Slovencom med Muro in Rabo njihovo preteklost. Zato navaja mnogo dogodkov v posameznih krajih. Največ prostora pa je namenil reformaciji, katoliški obnovi in turškim ter drugim bojem na Madžarskem (Ogrskem).

Poleg knjige Krempla je tudi uporabljal madžarske in nemške zgodovinske knjige, pa tudi rokopisne vire.

Jezik knjige 
V knjigi je jezik terjal nove izraze, ki jih je delno prevzel iz štajerske slovenščine (iz Kremplove knjige) in tudi iz kajkavščine. Dostikrat pa tudi sam tvoril, če jih ni našel v ljudski prekmurščini, napr: vládbe, mocsnoszt, lasztvinsztvo, velikovűsztenji, itd.

Košičev slog je zavoljo domačih, tudi grobih izrazov in primer, zelo živahen, nazoren in izpričuje spretnega pripovednika s smislom za nazorno, poljudno prikazovanje dogodkov in ljudi.

Zgodovine 
Košič ga dal je knjigo pregledati gornjelandvskemu duhovniku pisatelju Jakobu Sabarju. Rokopis je prišel na podstrešje tamkajšnje cerkve, kjer ga je ob vizitaciji našel dekan Franc Ivanoci. Ta ga je 1913 posodil zgodovinarju dr. Josipu Grudnu v Ljubljani, ki ga je uporabil pri pisanju poglavij o madžarskih Slovencih v svoji knjigi Zgodovini slovenskega naroda, in ga objavil v časopisu  za zgodovino in narodopisje. Objava je pomanjkljiva, ker je Gruden prezrl Košičeve obrobne opombe, kjer na primer omenja tudi delovanje Svetega Cirila in Metoda; ni poznal prekmurščine in madžarskega abeceda. Šele po najdbi rokopisa, ki ga je Gruden založil, po leta 1950, smo mogli dognati Košičevo avtorstvo, o katerem smo bili poznavalci jezika Košičeva in sloga prepričani že prej.

Glej tudi 
 Seznam prekmurskih rokopisov

Zapisek

Viri 
 Jožef Košič: Življenje Slovencev med Muro in Rabo, Izbor del. Budimpešta 1992. Izbor: Vilko Novak, Stjepan Lukač; Uredila: Marija Bajzek ISBN 963-04-2096-1

Dela leta 1845
Prekmurski rokopisi
Dela Jožefa Košiča
Sztarine 'Seleznih ino Szalaszkih Szlovencov tudi Sztarine Zseleznih ino Szalaszkih Szlovencov ( Starine Železnih in Zalskih Slovencev , madžarsko Vas és Zala megyei szlovénok régiségei ) je rokopisno delo Jožefa Košiča iz leta Verjetno , je nadaljevanje zgodovinske knjige Zgodbe vogerszkoga králesztva , ki je bila tiskana Vir Sztarine je bilo delo Antona Krempla Dogodivšine Štajerske zemle . Čeprav Košič ni izdal Sztarine , ampak po mnenju Vilka Novaka to je tudi reformirala knjižno prekmurščino . Vsebina knjige Košič v knjigi je želel poljudno prikazati Slovencom med Muro in Rabo njihovo preteklost . Zato navaja mnogo dogodkov v posameznih krajih . Največ prostora pa je namenil reformaciji , katoliški obnovi in turškim ter drugim bojem na Madžarskem ( Ogrskem ) . Poleg knjige Krempla je tudi uporabljal madžarske in nemške zgodovinske knjige , pa tudi rokopisne vire . Jezik knjige V knjigi je jezik terjal nove izraze , ki jih je delno prevzel iz štajerske slovenščine ( iz Kremplove knjige ) in tudi iz kajkavščine . Dostikrat pa tudi sam tvoril , če jih ni našel v ljudski prekmurščini , napr : vládbe , mocsnoszt , lasztvinsztvo , velikovűsztenji , itd. Košičev slog je zavoljo domačih , tudi grobih izrazov in primer , zelo živahen , nazoren in izpričuje spretnega pripovednika s smislom za nazorno , poljudno prikazovanje dogodkov in ljudi . Zgodovine Košič ga dal je knjigo pregledati gornjelandvskemu duhovniku pisatelju Jakobu Sabarju . Rokopis je prišel na podstrešje tamkajšnje cerkve , kjer ga je ob vizitaciji našel dekan Franc Ivanoci . Ta ga jeposodil zgodovinarju dr. Josipu Grudnu v Ljubljani , ki ga je uporabil pri pisanju poglavij o madžarskih Slovencih v svoji knjigi Zgodovini slovenskega naroda , in ga objavil v časopisu za zgodovino in narodopisje . Objava je pomanjkljiva , ker je Gruden prezrl Košičeve obrobne opombe , kjer na primer omenja tudi delovanje Svetega Cirila in Metoda ; ni poznal prekmurščine in madžarskega abeceda . Šele po najdbi rokopisa , ki ga je Gruden založil , po leta smo mogli dognati Košičevo avtorstvo , o katerem smo bili poznavalci jezika Košičeva in sloga prepričani že prej. Glej tudi Seznam prekmurskih rokopisov Zapisek Viri Jožef Košič : Življenje Slovencev med Muro in Rabo , Izbor del . Budimpešta Izbor : Vilko Novak , Stjepan Lukač ; Uredila : Marija Bajzek ISBN2096 - 1 Dela leta Prekmurski rokopisi Dela Jožefa Košiča