Alenka Gerlovič
Alenka Gerlovič, slovenska slikarka, * 17. september 1919, Ljubljana, † 9. december 2010, Ljubljana.

Življenje in delo 
Rodila se v Ljubljani, vendar je do konca osnovne šole živela v Brežicah, kjer je njen oče Franjo Gerlovič do leta 1929 delal kot okrajni in kopališki zdravnik za Čateške toplice. Gimnazijo je obiskovala v Ljubljani, kamor se je družina preselila po očetovem imenovanju za ravnatelja splošne bolnišnice v Polju. Po zaključeni maturi se je leta 1937 vpisala na Akademijo za likovno umetnost v Zagrebu (smer slikarstvo, prof. V. Becić), kjer jo je najbolj zaznamovala risba Krsta Hegedušića. Diplomirala je leta 1941. Njena sestra je bila sopranistka Vanda Gerlovič. Med vojno se je v partizanih poročila s slikarjem Vitom Globočnikom (1920-1946).

Umetniško pot je začela v partizanih z grafiko. Po osvoboditvi se je študijsko izpopolnjevala v grafičnem ateljeju Johnyja Friedlaenderja v Parizu. Kasneje se je posvetila krajinskemu slikarstvu in ga poenostavila od začetnega realizma do domala 
abstraktne stopnje. Za njena dela so značilne stroga kompozicija, stilizacija in realni nanos barv. V zadnjem obdobju je slikala akvarele neposredno v naravi. Na belino lista je polagala kompozicije cvetočih dreves, grmov ali polj rož v svobodnih oblikah. Posebno liričnost je dosegla v slikanju Slovenskih goric in drugih ritmiziranih motivov.

Med vojno je bila članica prve generacije lutkarjev Partizanskega lutkovnega gledališča, pri katerem je sodelovala kot lutkarica in scenografinja. Po vojni se je najprej zaposlila kot scenografinja v Slovenskem narodnem gledališču. Že po enem letu je začela poučevati umetnostno zgodovino na Klasični gimnaziji v Ljubljani, kjer je navduševala gimnazijce tudi za novosti modernizma. Po reorganizaciji šolstva je poučevala na osnovni šoli do upokojitve leta 1968. Uveljavila se je kot likovna pedagoginja in publicistka. Leta 1968 je izšla knjiga Likovni pouk otrok. Zanjo je prejela Levstikovo nagrado.   

Bila je tudi svetovna popotnica. O popotovanjih je poročala v dnevnem časopisju in prirejala potopisna predavanja.  

Po upokojitvi se je polno posvetila akrilnemu slikarstvu krajine in veliko razstavljala. V zadnjih letih življenja je slikala v akvarelni tehniki. Za likovni opus je leta 1981 prejela nagrado Prešernovega sklada.
Del svojega življenja je popisala v knjigi Okruški mojega življenja.

Za življenje Alenke Gerlovič je značilna velika ljubezen do vsega živega, pokončna drža aktivne državljanke in zvestoba umetniškemu poslanstvu.

Posavski muzej Brežice hrani njeno donacijo akrilnih slik nastalih od leta 1969 do 1990.

Viri 
 Posavski muzej Brežice: Donacija Alenke Gerlovič, 2005, ISBN 961-90228-7-4
 Alenka Gerlovič: Okruški mojega življenja, Založba Forma 7, 2006, ISBN 10-961-6181-48-3 
 Luc Menaše: Evropski umetnostnozgodovinski leksikon, Založba Mladinska knjiga, 1971 
 http://www.delo.si/kultura/umrla-je-akademska-slikarka-alenka-gerlovic.html

Glej tudi 
 seznam slovenskih slikarjev
 seznam prejemnikov nagrade Prešernovega sklada

Slovenski slikarji 
Slovenski partizani
Nagrajenci Prešernovega sklada
Slovenski lutkarji
Slovenski scenografi
Slovenski publicisti
Likovne umetnice
Alenka Gerlovič , slovenska slikarka , * september Ljubljana , † december Ljubljana . Življenje in delo Rodila se v Ljubljani , vendar je do konca osnovne šole živela v Brežicah , kjer je njen oče Franjo Gerlovič do letadelal kot okrajni in kopališki zdravnik za Čateške toplice . Gimnazijo je obiskovala v Ljubljani , kamor se je družina preselila po očetovem imenovanju za ravnatelja splošne bolnišnice v Polju . Po zaključeni maturi se je letavpisala na Akademijo za likovno umetnost v Zagrebu ( smer slikarstvo , prof. V. Becić ) , kjer jo je najbolj zaznamovala risba Krsta Hegedušića . Diplomirala je leta Njena sestra je bila sopranistka Vanda Gerlovič . Med vojno se je v partizanih poročila s slikarjem Vitom Globočnikom Umetniško pot je začela v partizanih z grafiko . Po osvoboditvi se je študijsko izpopolnjevala v grafičnem ateljeju Johnyja Friedlaenderja v Parizu . Kasneje se je posvetila krajinskemu slikarstvu in ga poenostavila od začetnega realizma do domala abstraktne stopnje . Za njena dela so značilne stroga kompozicija , stilizacija in realni nanos barv . V zadnjem obdobju je slikala akvarele neposredno v naravi . Na belino lista je polagala kompozicije cvetočih dreves , grmov ali polj rož v svobodnih oblikah . Posebno liričnost je dosegla v slikanju Slovenskih goric in drugih ritmiziranih motivov . Med vojno je bila članica prve generacije lutkarjev Partizanskega lutkovnega gledališča , pri katerem je sodelovala kot lutkarica in scenografinja . Po vojni se je najprej zaposlila kot scenografinja v Slovenskem narodnem gledališču . Že po enem letu je začela poučevati umetnostno zgodovino na Klasični gimnaziji v Ljubljani , kjer je navduševala gimnazijce tudi za novosti modernizma . Po reorganizaciji šolstva je poučevala na osnovni šoli do upokojitve leta Uveljavila se je kot likovna pedagoginja in publicistka . Letaje izšla knjiga Likovni pouk otrok . Zanjo je prejela Levstikovo nagrado . Bila je tudi svetovna popotnica . O popotovanjih je poročala v dnevnem časopisju in prirejala potopisna predavanja . Po upokojitvi se je polno posvetila akrilnemu slikarstvu krajine in veliko razstavljala . V zadnjih letih življenja je slikala v akvarelni tehniki . Za likovni opus je letaprejela nagrado Prešernovega sklada . Del svojega življenja je popisala v knjigi Okruški mojega življenja . Za življenje Alenke Gerlovič je značilna velika ljubezen do vsega živega , pokončna drža aktivne državljanke in zvestoba umetniškemu poslanstvu . Posavski muzej Brežice hrani njeno donacijo akrilnih slik nastalih od letado Viri Posavski muzej Brežice : Donacija Alenke Gerlovič , ISBN7 -4 Alenka Gerlovič : Okruški mojega življenja , Založba Forma ISBN6181- 48 -3 Luc Menaše : Evropski umetnostnozgodovinski leksikon , Založba Mladinska knjiga , http://www.delo.si/kultura/umrla-je-akademska-slikarka-alenka-gerlovic.html Glej tudi seznam slovenskih slikarjev seznam prejemnikov nagrade Prešernovega sklada Slovenski slikarji Slovenski partizani Nagrajenci Prešernovega sklada Slovenski lutkarji Slovenski scenografi Slovenski publicisti Likovne umetnice