Granitporfir
Granitporfir ali granofir je magmatska kamnina (žilnina) z visoko vsebnostjo kremena in alkalnega glinenca, ki po kemijski sestavi ustreza predornini riolitu. 

Struktura kamnine je granofirska, se pravi, da so v finozrnati osnovni kamnini večji preraščeni kristali kremena in alkalnega glinenca, ki so sicer značilni za pegmatit. Takšna struktura kaže na sočasno kristaljenje kremena in glinenca iz silikatne taline v evtektični točki, morda v prisotnosti z vodo bogate faze. Kamnina iz večjih globin vsebuje tudi temne minerale kot sta piroksen in olivin, katerih vsebnost po navadi ne preseže 5% celotne mase.

Granofirji so tipične žilnine, ki kristalijo v manjših globinah in imajo podobno sestavo kot graniti. Pojavljajo se v slojastih magmatskih intruzijah, v katerih prevladujejo kamnine s sestavo podobno gabru. V takšnih okoljih so lahko nastali kot končni produkt frakcionirane kristalizacije starševske mafične magme ali s taljenjem kamnin, v katere je vdrla magma, ali s kombinacijo obeh procesov. Kamnina je lahko nastala tudi v najzgornjejšem stratigrafskem sloju s taljenjem skorje zaradi padca meteorita. Takšen granofir je na primer na površini Sudburyjskega bazena v Ontariju (Kanada), ki je nastal pred 1,849 miljarde let. 

Značilna nahajališča so velike intruzije, kakršni sta Vestrahorn in Eystrahorn na jugovzhodu Islandije in v bližini Luganskega jezera v Švici.

Sklici

Magmatske kamnine
Granitporfir ali granofir je magmatska kamnina ( žilnina ) z visoko vsebnostjo kremena in alkalnega glinenca , ki po kemijski sestavi ustreza predornini riolitu . Struktura kamnine je granofirska , se pravi , da so v finozrnati osnovni kamnini večji preraščeni kristali kremena in alkalnega glinenca , ki so sicer značilni za pegmatit . Takšna struktura kaže na sočasno kristaljenje kremena in glinenca iz silikatne taline v evtektični točki , morda v prisotnosti z vodo bogate faze . Kamnina iz večjih globin vsebuje tudi temne minerale kot sta piroksen in olivin , katerih vsebnost po navadi ne preseže celotne mase . Granofirji so tipične žilnine , ki kristalijo v manjših globinah in imajo podobno sestavo kot graniti . Pojavljajo se v slojastih magmatskih intruzijah , v katerih prevladujejo kamnine s sestavo podobno gabru . V takšnih okoljih so lahko nastali kot končni produkt frakcionirane kristalizacije starševske mafične magme ali s taljenjem kamnin , v katere je vdrla magma , ali s kombinacijo obeh procesov . Kamnina je lahko nastala tudi v najzgornjejšem stratigrafskem sloju s taljenjem skorje zaradi padca meteorita . Takšen granofir je na primer na površini Sudburyjskega bazena v Ontariju ( Kanada ) , ki je nastal pred849 miljarde let . Značilna nahajališča so velike intruzije , kakršni sta Vestrahorn in Eystrahorn na jugovzhodu Islandije in v bližini Luganskega jezera v Švici . Sklici Magmatske kamnine