Evzebij Cezarejski
Geslo Evzebij se preusmerja sem. Za istoimenskega papeža glej papež Evzebij.

Evzebij Cezarejski, starokrščanski duhovnik, teolog, cerkveni zgodovinar, katoliški škof in svetovalec Konstantina I. Velikega; * okoli 263, Cezareja (Caesarea Maritima, sedaj Izrael), † 30. maj 339, Cezareja.

Življenje 

Evzebij Cezarejski se je rodil v Cezareji. Od leta 133 naprej se je imenovala Caesarea Palaestina. Med 25–13 pr. n. št. jo je zgradil skupaj s pristaniščem Herod Veliki. Danes ležijo njene razvaline na obali Sredozemskega morja na pol poti med mestoma Tel Aviv in Haifa v Izraelu.

V Cezareji je vstopil v znamenito teološko šolo, ki jo je osnoval Origen in katero je takrat vodil Pamfilij. Tam si je pridobil temeljito znanstveno izobrazbo ter postal iz nadarjenega učenca zvest sodelavec duhovnika Pamfilija in ga zato imenujejo tudi Evzebij Pamfilijev.

Evzebij je vztrajal za časa preganjanja Maksimina Daja poleg učitelja, ki je bil v ječi. Skupaj sta sestavila prvih pet knjig Origenov zagovor. Po njegovi mučeniški smrti je Evzebij pobegnil v Tir, pozneje v Egipt, kjer je sam padel v ujetništvo. Ko je preganjanje prenehalo, je postal škof v Cezareji leta 313.

Imel je velik vpliv na dvoru cesarja Konstantina I. Velikega; veliko si je prizadeval za spravo med arijanci in Cerkvijo, pa se je pokazal do heretikov preveč popustljivega. Na nicejskem koncilu (325) je sicer podpisal koncilske odloke pod cesarjevim pritiskom, vendar se jim je nato stalno postavljal po robu. Tako je na tirskem koncilu leta 335 tudi sam sodeloval pri odstavitvi pravovernega Atanazija z aleksandrijskega škofovskega sedeža.

Dela 

 Onomasticon – Evzebij je bil prvi, ki je narčtvno poskušal ugotoviti lego tistih krajev, za katerimi se je izgubila sled. Onomasticon vsebuje delni seznam, v katerem je vnesel mesta in pokrajine Svete dežele. Tukaj podaja podrobne podatke o zgodovinskih krajih; pomembno je, da podaja tudi oddaljenost v kilometrih iz srede večjih mest; tako je to delo še danes nepogrešljiv pripomoček pri preučevanju Svete dežele za časa rimske vladavine.
 Kronika (Chronicon; Παντοδαπὴ Ἱστορία: Pantodape historia – univerzalna zgodovina) – delo v dveh knjigah:
 Kronografija (Χρονογραφία: Chronographia)
 Časovni kanoni (Χρονικοὶ Κανόνες: Hronikoi kanónes)
 Je nekakšna kronika od stvarjenja in Abrahama do vicenalije – 25-letnice Konstantinovega vladanja leta 325. Jezusovo rojstvo postavlja v leto 5200 po stvarjenju sveta. Prva knjiga povzema zgodnejše avtorje, druga knjiga pa vsebuje tehniško inovativni seznam datumov in dogodkov v razpredelniškem formatu. Izvirno grško besedilo je izgubljeno, čeprav obstaja znatna množica navedkov kasnejših kronografov. Obe knjigi sta večinoma ohranjeni v armenskem prevodu. Druga knjiga je ohranjena v celoti v Hieronimovem latinskem prevodu. Obstajajo tudi deli pri kasnejših sirskih avtorjih, kot so fragmenti Jakova Edeškega in njegovega kasnejšega privrženca Mihaela Sirijca. Kronika je bila napisana pred njegovo Cerkveno zgodovino.
 Dokaz o resničnosti evangelijev (Demonstratio Evangelica)
 Cerkveno bogoslovje (Ecclesiastica Theologia)
 Preroški izvlečki (Eclogae Propheticae)
 Cerkvena zgodovina (Historia Ecclesiastica ali Historia Ecclesiae) –  delo v desetih knjigah. 
 Palestinski mučenci (De Martyribus Palaestinae)
 Evangeljska priprava (Praeparatio Evangelica; Προπαρασκευη Ευαγγελικη: Proparaskein Eiaggelike)

Napisal je apologetska dela zoper Porfirja (25 knjig), zoper Hieroclema in zoper Marcela.

Ne sme se pozabiti omeniti tudi biblične razlage. Pamfilij in Evzebij sta se ukvarjala s kritičnim pristopom k staroveznemu besedilu Septuaginte, zlasti pa k novozaveznemu. Zdi se, da je izdajo že pripravil Origen; Pamfilij in Evzebij sta jo samo priredila.

Smrt in čaščenje 

Evzebij je umrl 30. maja 339 v Cezareji.

Nekatere krščanske Cerkve Evzebija častijo kot svetnika, večina pa ne – zaradi njegovega nejasnega stališča do arijanstva.

Ocena 

 Evzebij je užival veliko naklonjenost rimskih cesarjev, zlasti Konstantina, čigar je bil zaupnik in svetovalec. Napisal je tudi njegov Življenjepis, ki ima neprecenljiv zgodovinski pomen za preučevanje tedanjih razmer. 
 Zgodovinarji si niso edini v tem, koliko se je nagibal Evzebij k arijanstvu, ker so nekateri njegovi tozadevni spisi prišli do nas le v odlomkih in jih razlagajo na različne načine. 
 Podobno velja tudi za njegov odnos do ikonoklazma, ker so nekatere njegove izjave uporabljali in zlorabljali stoletja pozneje cesarji, ki so sovražili svete podobe, a se na teologijo niso kaj prida razumeli. 
 Odlikoval se je predvsem kot cerkveni zgodovinar in ga imenujejo oče krščanskega zgodovinopisja.

Opombe

Sklici

Viri 

 M. Benedik: Papeži od Petra do Janeza Pavla II., Mohorjeva družba Celje  1989.
 Leto svetnikov, Zadruga katoliških duhovnikov v Ljubljani, IV deli (1968-1973). Izdajo sta pripravila M. Miklavčič in J. Dolenc.
 Lexikon für Theologie und Kirche I-X, 2. Auflage, Herder, Freiburg im Breisgau 1930-1938.
 O. Bitschnau: Das Leben der Heiligen Gottes, Gebr. Carl&Nicolaus Benziger, Einsiedeln-NewYork-Cincinati-St.Louis 1883, 2. izdaja.
 F. X. Seppelt –K. Löffler: Papstgeschichte von den Anfängen bis zur Gegenwart. Verlag Josef Kösel&Friedrich Pustet, München 1933.
 J. Marx: Lehrbuch der Kirchengeschichte, Achte verbesserte Auflage, G.m.b.H. Trier 1922.
 A. Franzen: Pregled povijesti Crkve, Kršćanska sadašnjost – Glas koncila, Zagreb 1970. (po:Kleine Kirchengeschichte, Herder-Bücherei Bd. 237/238. Freiburg i. B. 1968, 2. izdaja).
 C. L. Dedek: Szentek élete II, Pallas irodalmi és nyomdai részvénytársaság, Budapest 1900.
 M. Vogel: Szentek élete II, Prevedel v madžarščino A. Karl. Wajdits Nándor, Budapest (pred) 1900.
 B. Bangha S.J.: Katolikus lexikon I-IV, A magyar kultúra kiadása, Budapest 1931–1933.
 F. Chobot: A pápák története. Pátria, Rákospalota 1909.
 I. Diós: A szentek élete, Szent István Társulat, Budapest 1984. 
 A. Schütz: Szentek élete az év minden napjára I-IV zv., Szent István-Társulat, Budapest 1932–1933.

Zunanje povezave 

  Pregled najpomembnejših krščanskih pisateljev starega veka, med njimi je tudi Evzebij Cezarejski
 Tine Germ: Evzebij Cezarejski, Cerkvena zgodovina : Basel 1523 ; Ljubljana, Narodna in univerzitetna knjižnica, Ti 14262
 Podatki o Evzebij Cezarejski
 Svetniki mučenci in blaženi krstni zavetniki: Sveta Blandina, Plotin in drugi lyonski mučenci
 Eusebius of Caesarea: Demonstratio evangelica from Tr. W. J. Ferrar (1920)
 Catholic Encyclopaedia New Advent: Eusebius of Caesarea 
 Christian History 
 The Development of the Canon of the New Testament 
 Eusebius: Conversion of Constantine 
 Eusebius of Caesarea: Eclesiasticla History, Martyrs of Palestine, In Praise of Constantine (text) 

Rimski katoliški škofje
Kronisti
Rimljani v 3. stoletju
Rimljani v 4. stoletju
Geslo Evzebij se preusmerja sem . Za istoimenskega papeža glej papež Evzebij . Evzebij Cezarejski , starokrščanski duhovnik , teolog , cerkveni zgodovinar , katoliški škof in svetovalec Konstantina I. Velikega ; * okoli Cezareja ( Caesarea Maritima , sedaj Izrael ) , † maj Cezareja . Življenje Evzebij Cezarejski se je rodil v Cezareji . Od letanaprej se je imenovala Caesarea Palaestina . Med13 pr. n. št. jo je zgradil skupaj s pristaniščem Herod Veliki . Danes ležijo njene razvaline na obali Sredozemskega morja na pol poti med mestoma Tel Aviv in Haifa v Izraelu . V Cezareji je vstopil v znamenito teološko šolo , ki jo je osnoval Origen in katero je takrat vodil Pamfilij . Tam si je pridobil temeljito znanstveno izobrazbo ter postal iz nadarjenega učenca zvest sodelavec duhovnika Pamfilija in ga zato imenujejo tudi Evzebij Pamfilijev . Evzebij je vztrajal za časa preganjanja Maksimina Daja poleg učitelja , ki je bil v ječi . Skupaj sta sestavila prvih pet knjig Origenov zagovor. Po njegovi mučeniški smrti je Evzebij pobegnil v Tir , pozneje v Egipt , kjer je sam padel v ujetništvo . Ko je preganjanje prenehalo , je postal škof v Cezareji leta Imel je velik vpliv na dvoru cesarja Konstantina I. Velikega ; veliko si je prizadeval za spravo med arijanci in Cerkvijo , pa se je pokazal do heretikov preveč popustljivega . Na nicejskem konciluje sicer podpisal koncilske odloke pod cesarjevim pritiskom , vendar se jim je nato stalno postavljal po robu . Tako je na tirskem koncilu letatudi sam sodeloval pri odstavitvi pravovernega Atanazija z aleksandrijskega škofovskega sedeža . Dela Onomasticon – Evzebij je bil prvi , ki je narčtvno poskušal ugotoviti lego tistih krajev , za katerimi se je izgubila sled . Onomasticon vsebuje delni seznam , v katerem je vnesel mesta in pokrajine Svete dežele . Tukaj podaja podrobne podatke o zgodovinskih krajih ; pomembno je , da podaja tudi oddaljenost v kilometrih iz srede večjih mest ; tako je to delo še danes nepogrešljiv pripomoček pri preučevanju Svete dežele za časa rimske vladavine . Kronika ( Chronicon ; Παντοδαπὴ Ἱστορία : Pantodape historia – univerzalna zgodovina ) – delo v dveh knjigah : Kronografija ( Χρονογραφία : Chronographia ) Časovni kanoni ( Χρονικοὶ Κανόνες : Hronikoi kanónes ) Je nekakšna kronika od stvarjenja in Abrahama do vicenalije –letnice Konstantinovega vladanja leta Jezusovo rojstvo postavlja v letopo stvarjenju sveta . Prva knjiga povzema zgodnejše avtorje , druga knjiga pa vsebuje tehniško inovativni seznam datumov in dogodkov v razpredelniškem formatu . Izvirno grško besedilo je izgubljeno , čeprav obstaja znatna množica navedkov kasnejših kronografov . Obe knjigi sta večinoma ohranjeni v armenskem prevodu . Druga knjiga je ohranjena v celoti v Hieronimovem latinskem prevodu . Obstajajo tudi deli pri kasnejših sirskih avtorjih , kot so fragmenti Jakova Edeškega in njegovega kasnejšega privrženca Mihaela Sirijca . Kronika je bila napisana pred njegovo Cerkveno zgodovino . Dokaz o resničnosti evangelijev ( Demonstratio Evangelica ) Cerkveno bogoslovje ( Ecclesiastica Theologia ) Preroški izvlečki ( Eclogae Propheticae ) Cerkvena zgodovina ( Historia Ecclesiastica ali Historia Ecclesiae ) – delo v desetih knjigah . Palestinski mučenci ( De Martyribus Palaestinae ) Evangeljska priprava ( Praeparatio Evangelica ; Προπαρασκευη Ευαγγελικη : Proparaskein Eiaggelike ) Napisal je apologetska dela zoper Porfirjaknjig ) , zoper Hieroclema in zoper Marcela . Ne sme se pozabiti omeniti tudi biblične razlage . Pamfilij in Evzebij sta se ukvarjala s kritičnim pristopom k staroveznemu besedilu Septuaginte , zlasti pa k novozaveznemu . Zdi se , da je izdajo že pripravil Origen ; Pamfilij in Evzebij sta jo samo priredila . Smrt in čaščenje Evzebij je umrl majav Cezareji . Nekatere krščanske Cerkve Evzebija častijo kot svetnika , večina pa ne – zaradi njegovega nejasnega stališča do arijanstva . Ocena Evzebij je užival veliko naklonjenost rimskih cesarjev , zlasti Konstantina , čigar je bil zaupnik in svetovalec . Napisal je tudi njegov Življenjepis , ki ima neprecenljiv zgodovinski pomen za preučevanje tedanjih razmer . Zgodovinarji si niso edini v tem , koliko se je nagibal Evzebij k arijanstvu , ker so nekateri njegovi tozadevni spisi prišli do nas le v odlomkih in jih razlagajo na različne načine . Podobno velja tudi za njegov odnos do ikonoklazma , ker so nekatere njegove izjave uporabljali in zlorabljali stoletja pozneje cesarji , ki so sovražili svete podobe , a se na teologijo niso kaj prida razumeli . Odlikoval se je predvsem kot cerkveni zgodovinar in ga imenujejo oče krščanskega zgodovinopisja . Opombe Sklici Viri M. Benedik : Papeži od Petra do Janeza Pavla II . , Mohorjeva družba Celje Leto svetnikov , Zadruga katoliških duhovnikov v Ljubljani , IV deli Izdajo sta pripravila M. Miklavčič in J. Dolenc . Lexikon für Theologie und Kirche I - X , Auflage , Herder , Freiburg im Breisgau O. Bitschnau : Das Leben der Heiligen Gottes , Gebr. Carl & Nicolaus Benziger , Einsiedeln-NewYork-Cincinati-St.Louis izdaja . F. X. Seppelt –K. Löffler : Papstgeschichte von den Anfängen bis zur Gegenwart . Verlag Josef Kösel & Friedrich Pustet , München J. Marx : Lehrbuch der Kirchengeschichte , Achte verbesserte Auflage , G.m . b . H. Trier A. Franzen : Pregled povijesti Crkve , Kršćanska sadašnjost – Glas koncila , Zagreb ( po : Kleine Kirchengeschichte , Herder - Bücherei Bd . 238. Freiburg i . B. izdaja ) . C. L. Dedek : Szentek élete II , Pallas irodalmi és nyomdai részvénytársaság , Budapest M. Vogel : Szentek élete II , Prevedel v madžarščino A. Karl . Wajdits Nándor , Budapest ( pred ) B. Bangha S .J . : Katolikus lexikon I - IV , A magyar kultúra kiadása , Budapest1933. F. Chobot : A pápák története . Pátria , Rákospalota I. Diós : A szentek élete , Szent István Társulat , Budapest A. Schütz : Szentek élete az év minden napjára I - IV zv . , Szent István - Társulat , Budapest1933. Zunanje povezave Pregled najpomembnejših krščanskih pisateljev starega veka , med njimi je tudi Evzebij Cezarejski Tine Germ : Evzebij Cezarejski , Cerkvena zgodovina \ : Basel ; Ljubljana , Narodna in univerzitetna knjižnica , Ti Podatki o Evzebij Cezarejski Svetniki mučenci in blaženi krstni zavetniki : Sveta Blandina , Plotin in drugi lyonski mučenci Eusebius of Caesarea : Demonstratio evangelica from Tr. W. J. Ferrar Catholic Encyclopaedia New Advent : Eusebius of Caesarea Christian History The Development of the Canon of the New Testament Eusebius : Conversion of Constantine Eusebius of Caesarea : Eclesiasticla History , Martyrs of Palestine , In Praise of Constantine ( text ) Rimski katoliški škofje Kronisti Rimljani v stoletju Rimljani v stoletju