Četrta operativna cona
Četrta operativna cona (tudi IV. operativna cona ali Štajerska operativna cona) je bila ustanovljena z ukazom Glavnega štaba NOV in PO Slovenije dne 26. decembra 1942.

Ustanovitev in delovanje cone 
IV. operativno cono so ustanovili hkrati s preureditvijo slovenske NOV z ukazom Glavnega poveljstva NOV in PO Slovenije dne 26.12.1942. Štajersko cono so sestavljale naslednje enote: Kamniški partizanski bataljon, Moravški partizanski bataljon, Kozjanski partizanski bataljon, Savinjski partizanski bataljon in Pohorski bataljon. Preureditev II. grupe odredov v IV. operativno cono so izvedli 14. januarja 1943. Ob ustanovitvi so enote cone delovale na kamniško-moravškem in zasavskem območju Gorenjske, na Štajerskem in na vzhodnem Koroškem. Ko so 6. avgusta 1943 ustanovili Šlandrovo brigado in je ta odšla z glavnino borcev IV. operativne cone na Dolenjsko, so to cono ukinili, a že 19. septembra 1943 obnovili. Glavni štab je tedaj štabu cone ukazal, da mora takoj začeti vojaške akcije tudi v Prekmurju, ki je tudi spadalo v njeno delovanje. Dne 8. januarja 1944 je bila ustanovljena Zidanškova brigada. V začetku februarja 1944 se je na območje  IV. operativne cone prebila 14. divizija, ki so jo 28. februarja podredili štabu cone. Ko so 24. aprila 1944 ustanovili Koroško grupo odredov je bila štabu te cone podrejena tudi zahodna Koroška. Dne 7. oktobra 1944 so coni podredili še Kokrški odred in s tem se je območje cone na Gorenjskem še razširilo.

Največjo operativno moč je IV. operativna cona imela poleti in zgodaj jeseni 1944. Pred koncem septembra 1944 so bile štabu cone podrejene naslednje enote: 14. divizija s Tomšičevo, Šercerjevo in Bračičevo brigado, ter Šlandrova in Zidanškova brigada, ki ju je od 23. julija 1944 povezoval njun operativni štab, ter 5 odredov: Kamniško-zasavski, Kozjanski, Lackov oziroma Pohorski, Vzhodnokoroški in Zapadnokoroški odred, v coni pa je delovala tudi 3. brigada VDV. Načrt v preoblikovanje cone v korpus ni bil uresničen, dejansko pa je imel štab cone od pomladi 1944 vlogo štaba korpusa. od konca marca do sredine septembra 1944 so enote cone zavzele ozemlja v Moravški dolini, Zgornji Savinjski dolini na Kozjanskem in Pohorju.

V času osvobojenih ozemelj so v coni ustanovili zaledne vojaške enote in oblasti s komandami področij in mest. Ko je jeseni 1944 postala IV. operativna cona za nemško vojsko frontno zaledje, se je močno okrepil nemški pritisk na njene enote. Z več ofenzivnimi akcijami so nemške enote proti koncu leta 1944 razbile in ponovno zasedal osvobojena ozemlja. Od decembra do koneca marca 1945 je bilo za enote cone obdobje hudih naporov in bojev. Dne 12. februarja 1945 je VŠ NOV in POJ ukazal, da se mora štab cone s svojimi brigadami prebiti na območje 7. korpusa, vendar pa je bil 5. aprila ta ukaz preklican. Enote IV. operativne cone so imele potem kot najbolj severni del NOVJ zelo pomebno vlogo v sklepnih operacijah na Štajerskem in Koroškem. Zadnji boji druge svetovne vojne v Evropi so se bili na območju te cone. Poveljnik Armadna skupina E in vrhovni poveljnik za jugovzhodno Evropo nemški general Alexander Löhr je 9. maja 1945 v štabu cone v Topolšici podpisal dokument o vdaji svojih enot. S podpisom tega dokumenta je bila 2. svetovna vojna v Evropi formalno končana, dejansko pa 15. maja 1945, ko so enote 14. divizije in 3. armade v bojih pri Poljani razorožile še zadnje enote bežeče Löhreve armade.

Komandanti cone 
 Franc Rozman-Stane
 Franc Poglajen
 Milo Kilibarda
 Jože Borštnar
 Peter Stante

Politični komisarji cone 
 Dušan Kveder-Tomaž
 Boris Čižmek
 Mitja Ribičič
 Jože Borštnar
 Danilo Benčič
 Matevž Hace

Viri 
 Enciklopedija Slovenije; knjiga 2, Mladinska knjiga, Ljubljana, 1988

Glej tudi 

 Partizanski odredi Slovenije
 Seznam slovenskih partizanskih brigad
 seznam slovenskih partizanskih divizij
 Operativne cone NOV in POS

Vojaške enote, ustanovljene leta 1942
Vojaške enote, ukinjene leta 1945
Operativne cone Narodnoosvobodilne vojske in partizanskih odredov Slovenije
Četrta operativna cona ( tudi IV. operativna cona ali Štajerska operativna cona ) je bila ustanovljena z ukazom Glavnega štaba NOV in PO Slovenije dne decembra Ustanovitev in delovanje cone IV. operativno cono so ustanovili hkrati s preureditvijo slovenske NOV z ukazom Glavnega poveljstva NOV in PO Slovenije dne12 . 1942. Štajersko cono so sestavljale naslednje enote : Kamniški partizanski bataljon , Moravški partizanski bataljon , Kozjanski partizanski bataljon , Savinjski partizanski bataljon in Pohorski bataljon . Preureditev II. grupe odredov v IV. operativno cono so izvedli januarja Ob ustanovitvi so enote cone delovale na kamniško - moravškem in zasavskem območju Gorenjske , na Štajerskem in na vzhodnem Koroškem . Ko so avgustaustanovili Šlandrovo brigado in je ta odšla z glavnino borcev IV. operativne cone na Dolenjsko , so to cono ukinili , a že septembraobnovili . Glavni štab je tedaj štabu cone ukazal , da mora takoj začeti vojaške akcije tudi v Prekmurju , ki je tudi spadalo v njeno delovanje . Dne januarjaje bila ustanovljena Zidanškova brigada . V začetku februarjase je na območje IV. operativne cone prebila divizija , ki so jo februarja podredili štabu cone . Ko so aprilaustanovili Koroško grupo odredov je bila štabu te cone podrejena tudi zahodna Koroška . Dne oktobraso coni podredili še Kokrški odred in s tem se je območje cone na Gorenjskem še razširilo . Največjo operativno moč je IV. operativna cona imela poleti in zgodaj jeseni Pred koncem septembraso bile štabu cone podrejene naslednje enote : divizija s Tomšičevo , Šercerjevo in Bračičevo brigado , ter Šlandrova in Zidanškova brigada , ki ju je od julijapovezoval njun operativni štab , terodredov : Kamniško - zasavski , Kozjanski , Lackov oziroma Pohorski , Vzhodnokoroški in Zapadnokoroški odred , v coni pa je delovala tudi brigada VDV. Načrt v preoblikovanje cone v korpus ni bil uresničen , dejansko pa je imel štab cone od pomladivlogo štaba korpusa . od konca marca do sredine septembraso enote cone zavzele ozemlja v Moravški dolini , Zgornji Savinjski dolini na Kozjanskem in Pohorju . V času osvobojenih ozemelj so v coni ustanovili zaledne vojaške enote in oblasti s komandami področij in mest . Ko je jesenipostala IV. operativna cona za nemško vojsko frontno zaledje , se je močno okrepil nemški pritisk na njene enote . Z več ofenzivnimi akcijami so nemške enote proti koncu letarazbile in ponovno zasedal osvobojena ozemlja . Od decembra do koneca marcaje bilo za enote cone obdobje hudih naporov in bojev . Dne februarjaje VŠ NOV in POJ ukazal , da se mora štab cone s svojimi brigadami prebiti na območje korpusa , vendar pa je bil aprila ta ukaz preklican . Enote IV. operativne cone so imele potem kot najbolj severni del NOVJ zelo pomebno vlogo v sklepnih operacijah na Štajerskem in Koroškem . Zadnji boji druge svetovne vojne v Evropi so se bili na območju te cone . Poveljnik Armadna skupina E in vrhovni poveljnik za jugovzhodno Evropo nemški general Alexander Löhr je majav štabu cone v Topolšici podpisal dokument o vdaji svojih enot . S podpisom tega dokumenta je bila svetovna vojna v Evropi formalno končana , dejansko pa maja ko so enote divizije in armade v bojih pri Poljani razorožile še zadnje enote bežeče Löhreve armade . Komandanti cone Franc Rozman - Stane Franc Poglajen Milo Kilibarda Jože Borštnar Peter Stante Politični komisarji cone Dušan Kveder - Tomaž Boris Čižmek Mitja Ribičič Jože Borštnar Danilo Benčič Matevž Hace Viri Enciklopedija Slovenije ; knjiga Mladinska knjiga , Ljubljana , Glej tudi Partizanski odredi Slovenije Seznam slovenskih partizanskih brigad seznam slovenskih partizanskih divizij Operativne cone NOV in POS Vojaške enote , ustanovljene leta Vojaške enote , ukinjene leta Operativne cone Narodnoosvobodilne vojske in partizanskih odredov Slovenije