Alojz Zoratti
Alojz Zoratti, slovenski kipar, rezbar in pozlatar italijanskega rodu, * 21. oktober 1874, Maribor, † 25. januar 1960, Maribor.

Življenje in delo 
Alojz Zoratti sin Angela Zorattija se je obrti izučil v očetovi delavnici in hkrati v zimskem času obiskoval obrtno šolo v Gradcu. Po pomočniškem izpitu je delal pri očetu še leto dni, nato pa se odpravil v svet: v Celovec k A. Sieszu (6 mesecev), Sankt Pölten k A. Hanelu ter na umetniški zavod v Lienz. Ko je odslužil vojaščino, se je zaposlil pri pozlatarju W. Sirachu v Gradcu, od tam ga je pot vodila v Mayer'sche Kunstanstalt v München, kjer so izdelovali cerkveno opremo in umetniško pohištvo. Delal je še v ateljeju arhitekta Elsnerja in se pri njem učil risanja. Devet mesecev se je zadržal pri F. Stufleserju v St. Ulrich-Grödnertail (sedaj St. Ulrich-Ortisei) na Tirolskem in poslej potoval po severni Italiji in se okoli 1900 vrnil v Maribor. Leta 1906 je prevzel očetovo delavnico, zaposloval do 6 pomočnikov, po 1948 je delavnico opustil, a sam še delal do 1954.

Zonattijeva delavnica je obnovila številne cerkve na slovenskem Štajerskem in na Hrvaškem, tudi po naročilu deželnega konzervatorskega urada v Gradcu (npr. v krajih Brestanica, Gornji Grad, Podgorje pri Slovenj Gradcu, Slovenj Gradec in drugod). Zoratti je restavriral ali sam izdelal veliko cerkvenik kipov, celotnih oltarjev, križevih potov (npr. 1911 v Kotljah), prižnic, božjepotnih znamenj in drugo.  Njegova pomembnejša dela so v Ormožu in Cirkulanah, na Muti je prenovil 3 baročne oltarje, v tamkajšnji rotundi pa odkril freske. Precej je delal tudi na Hrvaškem, v Bački, Banatu in , mdr. v Zelini (oltar pri sv. Ivanu), Karlovcu, Maruševcu (Hrvaško Zagorje). Rakovcu, Krnjaji idr. Pri obnavljanju velikega oltarja v frančiškanski cerkvi v Varaždinu je odkril star pergament, ki dokumentira provenienco tega oltarja iz 1634. Za Pokrajinski muzej v Mariboru je restavriral 36 slik.

Zonatti je zadnji iz vrste štajerskih podobarjev, katerih delovno izročilo je izviralo še iz 19. stoletja. Z zatonom baroka ob koncu 18. stoletja se končuje veliko obdobje rezbarstva in pozlatarstva. Pobaročni čas je sicer še nudil pozlatarjem s cerkvenimi naročili obilo dela in zaslužka (zlatili poleg novih še stare, baročne kipe) in se je rezbarska ustvarjalnost napajala ob baročnih vzorih še daleč v 19. stol., proti koncu tega stol. pa začela vse bolj bledeti. Tudi Zorattijevo delo kaže značilnosti podobarstva poznega 19. stol., upoštevamo ga predvsem zaradi obrtne spretnosti v izumirajoči pozlatarski stroki. Njegovi kiparski izdelki pa, če jih merimo po baročnih vzorih, ki so v podobarstvu ostali v veljavi bolj ali manj vse do naših dni, so po, umetniškem izrazu znatno  šibkejši.

Zunanje povezave

Glej tudi
 seznam slovenskih kiparjev

Slovenski kiparji
Slovenski rezbarji
Alojz Zoratti , slovenski kipar , rezbar in pozlatar italijanskega rodu , * oktober Maribor , † januar Maribor. Življenje in delo Alojz Zoratti sin Angela Zorattija se je obrti izučil v očetovi delavnici in hkrati v zimskem času obiskoval obrtno šolo v Gradcu . Po pomočniškem izpitu je delal pri očetu še leto dni , nato pa se odpravil v svet : v Celovec k A. Sieszumesecev ) , Sankt Pölten k A. Hanelu ter na umetniški zavod v Lienz . Ko je odslužil vojaščino , se je zaposlil pri pozlatarju W. Sirachu v Gradcu , od tam ga je pot vodila v Mayer'sche Kunstanstalt v München , kjer so izdelovali cerkveno opremo in umetniško pohištvo . Delal je še v ateljeju arhitekta Elsnerja in se pri njem učil risanja . Devet mesecev se je zadržal pri F. Stufleserju v St. Ulrich - Grödnertail ( sedaj St. Ulrich - Ortisei ) na Tirolskem in poslej potoval po severni Italiji in se okolivrnil v Maribor. Letaje prevzel očetovo delavnico , zaposloval dopomočnikov , poje delavnico opustil , a sam še delal do Zonattijeva delavnica je obnovila številne cerkve na slovenskem Štajerskem in na Hrvaškem , tudi po naročilu deželnega konzervatorskega urada v Gradcu ( npr . v krajih Brestanica , Gornji Grad , Podgorje pri Slovenj Gradcu , Slovenj Gradec in drugod ) . Zoratti je restavriral ali sam izdelal veliko cerkvenik kipov , celotnih oltarjev , križevih potov ( npr . v Kotljah ) , prižnic , božjepotnih znamenj in drugo . Njegova pomembnejša dela so v Ormožu in Cirkulanah , na Muti je prenovilbaročne oltarje , v tamkajšnji rotundi pa odkril freske . Precej je delal tudi na Hrvaškem , v Bački , Banatu in , mdr. v Zelini ( oltar pri sv . Ivanu ) , Karlovcu , Maruševcu ( Hrvaško Zagorje ) . Rakovcu , Krnjaji idr. Pri obnavljanju velikega oltarja v frančiškanski cerkvi v Varaždinu je odkril star pergament , ki dokumentira provenienco tega oltarja iz Za Pokrajinski muzej v Mariboru je restavriralslik . Zonatti je zadnji iz vrste štajerskih podobarjev , katerih delovno izročilo je izviralo še iz stoletja . Z zatonom baroka ob koncu stoletja se končuje veliko obdobje rezbarstva in pozlatarstva . Pobaročni čas je sicer še nudil pozlatarjem s cerkvenimi naročili obilo dela in zaslužka ( zlatili poleg novih še stare , baročne kipe ) in se je rezbarska ustvarjalnost napajala ob baročnih vzorih še daleč v stol . , proti koncu tega stol . pa začela vse bolj bledeti . Tudi Zorattijevo delo kaže značilnosti podobarstva poznega stol . , upoštevamo ga predvsem zaradi obrtne spretnosti v izumirajoči pozlatarski stroki . Njegovi kiparski izdelki pa , če jih merimo po baročnih vzorih , ki so v podobarstvu ostali v veljavi bolj ali manj vse do naših dni , so po , umetniškem izrazu znatno šibkejši . Zunanje povezave Glej tudi seznam slovenskih kiparjev Slovenski kiparji Slovenski rezbarji