Sončni ostriži
Sončni ostriži (znanstveno ime Centrarchidae) so družina sladkovodnih rib iz reda ostrižnjakov. 

Za predstavnike te družine je značilno, da imajo dve hrbtni plavuti, ki sta zraščeni. Sprednji del je iz nerazceljenih plavutnic, zadnji pa je sestavljen iz razcepljenih mehkih plavutnic. Značilne za predstavnike sončnih ostrižev so tudi najmanj tri bodice okoli analne odprtine. Odrasli predstavniki sončnih ostrižev so običajno veliki med 20 in 30 cm, med njimi pa so tudi taki, ki dosegajo le do 10 cm, pa tudi taki, ki dosežejo celo en meter dolžine.

Sončni ostriži se drstijo pozno spomladi ali zgodaj poleti, značilno zanje pa je, da samci skopljejo gnezdo s premerom od 10 do 200 cm, v katerega samica odloži ikre, samec pa jih čuva, zrači in čisti do izvalitve. Tudi po izvalitvi samec zarod še nekaj časa čuva in odstranjuje poginule mlade ribe. Gnezda isti pari uporabljajo tudi po več let.

Sončni ostriži so zanimive ribe za akvariste, pa tudi za športni ribolov. Zaradi tega so jih iz njihove domovine, Severne Amerike razselili tudi drugam po svetu, kjer so ponekod postali že grožnja avtohtonim ribjim vrstam.

Fosilni ostanki 

Najbolj zgodnji fosili rib iz družine sončnih ostrižev izvirajo iz srednjega miocena, našli pa so jih v ameriški zvezni državi Nebraska.

Klasifikacija 

Zadnje genetske raziskave so red sončnih ostrižev filogenetsko razdelile tako:

 družina Centrarchidae
 poddružina Centrarchinae
  rod Ambloplitini
     Ambloplites
   rod Archoplitini
     Archoplites
     Pomoxis
   rod Centrarchini
     Centrarchus
   rod Enneacanthini
     Enneacanthus
 poddružina Lepominae
   rod Lepomini
     Lepomis
 incertae sedis
    Micropterus
    Acantharchus

Galerija

Viri in opombe 

 
 Nemška stran www.sonnenbarsche.info
Sončni ostriži ( znanstveno ime Centrarchidae ) so družina sladkovodnih rib iz reda ostrižnjakov . Za predstavnike te družine je značilno , da imajo dve hrbtni plavuti , ki sta zraščeni . Sprednji del je iz nerazceljenih plavutnic , zadnji pa je sestavljen iz razcepljenih mehkih plavutnic . Značilne za predstavnike sončnih ostrižev so tudi najmanj tri bodice okoli analne odprtine . Odrasli predstavniki sončnih ostrižev so običajno veliki medincm , med njimi pa so tudi taki , ki dosegajo le docm , pa tudi taki , ki dosežejo celo en meter dolžine . Sončni ostriži se drstijo pozno spomladi ali zgodaj poleti , značilno zanje pa je , da samci skopljejo gnezdo s premerom oddocm , v katerega samica odloži ikre , samec pa jih čuva , zrači in čisti do izvalitve . Tudi po izvalitvi samec zarod še nekaj časa čuva in odstranjuje poginule mlade ribe . Gnezda isti pari uporabljajo tudi po več let . Sončni ostriži so zanimive ribe za akvariste , pa tudi za športni ribolov . Zaradi tega so jih iz njihove domovine , Severne Amerike razselili tudi drugam po svetu , kjer so ponekod postali že grožnja avtohtonim ribjim vrstam . Fosilni ostanki Najbolj zgodnji fosili rib iz družine sončnih ostrižev izvirajo iz srednjega miocena , našli pa so jih v ameriški zvezni državi Nebraska . Klasifikacija Zadnje genetske raziskave so red sončnih ostrižev filogenetsko razdelile tako : družina Centrarchidae poddružina Centrarchinae rod Ambloplitini Ambloplites rod Archoplitini Archoplites Pomoxis rod Centrarchini Centrarchus rod Enneacanthini Enneacanthus poddružina Lepominae rod Lepomini Lepomis incertae sedis Micropterus Acantharchus Galerija Viri in opombe Nemška stran www.sonnenbarsche.info