Spekter vodikovega atoma
Spekter vodikovega atoma sestavljajo skupine spektralnih črt v emisijskem spektru ali absorpcijskem spektru atomarnega vodika. Vodikov spekter je nezvezen. Valovne dolžine dobimo iz  Rydbergove formule.

Fizikalne osnove 

Spektralne črte nastanejo pri preskokih elektronov med posameznimi energetskimi nivoji. Črte lahko damo v skupine, ki jih imenujemo spektralne serije. V vsaki seriji so črte, ki nastanejo pri prehodih elektronov med določeno notranjo tirnico in zunanjimi tirnicami. Posamezne črte ločimo med seboj z oznakami, ki so grške črke. Tako ima črta določene serije z največjo valovno dolžino oznako alfa (n. primer za Lymanovo črto je to Lyman-alfa ali Ly-α kar pomeni prehod med tirnicama z n = 2 in tirnico z n = 1). Nekatere črte v spektru vodika ne spadajo v nobeno spektralno serijo. Takšna je črta pri 21 cm, ki pripada bolj redkemu hiperfinemu prehodu . Fina struktura se kaže tudi v tem, da posamezne črte iz spektra razpadejo na dve črti, kar je posledica relativističnih popravkov . 
Omenjene spektralne serije lahko opazujemo tudi v laboratoriju. Rydbergova formula, ki služi za izračun energetskih nivojev v Bohrovem modelu je:

kjer je 
  končni energetski nivo
  prvotni (začetni) energetski nivo ()
  Rydbergova konstanta

Serije 

Pri prehodih elektrona iz višjega energijskega nivoja na neki nižji energijski nivo dobimo naslednje serije spektralnih črt :
 Lymanovo serijo pri prehodu na tirnico z n = 1
 Balmerjevo serijo pri prehodu na tirnico z n = 2
 Paschenovo serijo pri prehodu na tirnico z n = 3
 Brackettovo serijo pri prehodu na tirnico z n = 4
 Pfundovo serijo pri prehodu na tirnico z n = 5
 Humphreyjevo serijo pri prehodu na tirnico z n = 6

Lymanova serija 

Lymanova serija se imenuje po ameriškem fiziku in spektroskopistu Theodorju Lymanu (1874–1954) v letih od 1906 do 1914. Vse črte Lymanove serije ležijo v ultravijoličnem delu spektra.

Balmerjeva serija 

Balmerjeva serija se imenuje po švicarskem matematiku in fiziku Johannu Jakobu Balmerju (1825–1898), ki jo je odkril leta 1885. Najprej so črte v spektru označevali kot H-α H-β, H-γ. Štiri črte so v vidnem delu spektra. Del Balmerjeve serije se lahko vidi v spektru Sonca.

Paschenova serija 

Paschenova serija se imenuje po nemškem fiziku Friedrichu Paschenu (1865–1947).

Vse črte Paschenove serije ležijo v infrardečem delu spektra.

Brackettova serija 

Brackettova serija se imenuje po ameriškem fiziku in spektroskopistu Fredericku Sumnerju Brackettu (1896–1988), ki jo je odkril v letu 1922.

Pfundova serija 

Pfundova serija se imenuje po ameriškem fiziku in spektroskopistu Augustu Hermanu Pfundu (1879–1949), ki jo je odkril v letu 1924.

Humphreyjeva serija 

Humphreyjeva serija se imenuje po ameriškem fiziku Curtisu Judsonu Humphreyu (1898–1986), ki jo je odkril v letu 1924.

Naslednje serije 

Vse naslednje serije v vodikvem spektru nimajo posebnih imen. Črte postajajo šibkejše, kar kaže na to, da so preskoki na višje eletronske tirnice vse redkejši.

Sklici

Zunaje povezave 

 vodikove spektralne črte 

Emisijska spektroskopija
Vodik
Spekter vodikovega atoma sestavljajo skupine spektralnih črt v emisijskem spektru ali absorpcijskem spektru atomarnega vodika . Vodikov spekter je nezvezen . Valovne dolžine dobimo iz Rydbergove formule . Fizikalne osnove Spektralne črte nastanejo pri preskokih elektronov med posameznimi energetskimi nivoji . Črte lahko damo v skupine , ki jih imenujemo spektralne serije . V vsaki seriji so črte , ki nastanejo pri prehodih elektronov med določeno notranjo tirnico in zunanjimi tirnicami . Posamezne črte ločimo med seboj z oznakami , ki so grške črke . Tako ima črta določene serije z največjo valovno dolžino oznako alfa ( n . primer za Lymanovo črto je to Lyman - alfa ali Ly - α kar pomeni prehod med tirnicama z n =in tirnico z n = Nekatere črte v spektru vodika ne spadajo v nobeno spektralno serijo . Takšna je črta pricm , ki pripada bolj redkemu hiperfinemu prehodu \ . Fina struktura se kaže tudi v tem , da posamezne črte iz spektra razpadejo na dve črti , kar je posledica relativističnih popravkov \ . Omenjene spektralne serije lahko opazujemo tudi v laboratoriju . Rydbergova formula , ki služi za izračun energetskih nivojev v Bohrovem modelu je : kjer je končni energetski nivo prvotni ( začetni ) energetski nivo ( ) Rydbergova konstanta Serije Pri prehodih elektrona iz višjega energijskega nivoja na neki nižji energijski nivo dobimo naslednje serije spektralnih črt \ : Lymanovo serijo pri prehodu na tirnico z n = 1 Balmerjevo serijo pri prehodu na tirnico z n = 2 Paschenovo serijo pri prehodu na tirnico z n = 3 Brackettovo serijo pri prehodu na tirnico z n = 4 Pfundovo serijo pri prehodu na tirnico z n = 5 Humphreyjevo serijo pri prehodu na tirnico z n = 6 Lymanova serija Lymanova serija se imenuje po ameriškem fiziku in spektroskopistu Theodorju Lymanu1954) v letih oddo Vse črte Lymanove serije ležijo v ultravijoličnem delu spektra . Balmerjeva serija Balmerjeva serija se imenuje po švicarskem matematiku in fiziku Johannu Jakobu Balmerju1898 ) , ki jo je odkril leta Najprej so črte v spektru označevali kot H - α H - β , H - γ . Štiri črte so v vidnem delu spektra . Del Balmerjeve serije se lahko vidi v spektru Sonca . Paschenova serija Paschenova serija se imenuje po nemškem fiziku Friedrichu Paschenu1947 ) . Vse črte Paschenove serije ležijo v infrardečem delu spektra . Brackettova serija Brackettova serija se imenuje po ameriškem fiziku in spektroskopistu Fredericku Sumnerju Brackettu1988 ) , ki jo je odkril v letu Pfundova serija Pfundova serija se imenuje po ameriškem fiziku in spektroskopistu Augustu Hermanu Pfundu1949 ) , ki jo je odkril v letu Humphreyjeva serija Humphreyjeva serija se imenuje po ameriškem fiziku Curtisu Judsonu Humphreyu1986 ) , ki jo je odkril v letu Naslednje serije Vse naslednje serije v vodikvem spektru nimajo posebnih imen . Črte postajajo šibkejše , kar kaže na to , da so preskoki na višje eletronske tirnice vse redkejši . Sklici Zunaje povezave vodikove spektralne črte Emisijska spektroskopija Vodik