Jožefinski kataster
Jožefinski kataster je vrsta davčnega popisa, ki se je v letih 1789-1790 uveljavila v habsburških dednih deželah, po reformah cesarja Jožefa II. Je naslednik Terezijanskega katastra, napisan je v nemščini. Jožefinski kataster je bil kot prvi izveden po teritorialnem principu, osnova zanj pa so bila  naborna gospostva (prvi okraji), ki so imela sedež na pooblaščenih gradovih.

Izdelava Jožefinskega katastra 

Vsako deželo so razdelili na kresije in okraje, na najnižjem nivoju pa katastrske občine. Na Kranjskem je bila imenovana višja deželna komisija, dežela pa je bila razdeljena na 3 kresije - Gorenjsko, Dolenjsko, Notranjsko, v katerih je postopke vodila podkomisija, po okrajih pa lokalna komisija.

V katastrskih občinah je bil na čelu voljen kmet - rihtar, ki je vodil postopek merjenja zemljišč.
Merili so tako, da so teren obhodili, ter postavili mejnike ob prisotnosti vseh lastnikov, nato pa so potegnili vrv med dvema koloma. Dolžino vrvi so nato preračunali v orale. 1 oral (joch) = 0,57 Ha.

Na Goriškem so kot prvi začeli risati tudi katastrske mape.

Vsebina Jožefinskega katastra 

Vsebinsko se kataster zgleduje po Terezijanskem katastru za Goriško. Pridelek je bil odmerjen po enotnih kriterijih, osnova pa je bilo 9-letno povprečje. Za vsako katastrsko občino je bila narejena napoved, izvleček razdelitve, posestni list (parcele in davek za vsakega posestnika), kakovost zemljišča pa se je ocenjevala glede na letino in terenski ogled.

Obdavčitev je bila enotna za vse, in sicer 12% letnega donosa. Davek so pobirali državni pobiralci, kar je sprožalo odpor plemstva.

Današnje stanje Jožefinskega katastra 

Zaradi hudega odpora plemstva proti jožefinskim reformam, je bil ta kataster po smrti cesarja Jožefa II. izvzet iz uporabe, ponekod pa celo uničen. Kataster se za krajši čas ponovno uveljavi v času Ilirskih provinc.

Jožefinski kataster za Kranjsko je bil odkrit leta 1950, ohranjenega pa je približno 1/3 gradiva. Za Štajersko in Koroško je skoraj v celoti ohranjen. Kopije gradiva vseh treh katastrov danes hrani Arhiv Republike Slovenije. Gradivo Jožefinskega katastra na Goriškem je tudi dobro ohranjeno, vendar brez upodobitev. Hrani ga državni arhiv v Gorici.

Viri 

 Boris Golec (ur.): Arhivistika 3, Arhivska veda, arhivi in arhivsko gradivo (Ljubljana, 2004).

Glej tudi 

 Arhivsko gradivo
 Zvrsti dokumentarnega in arhivskega gradiva

Arhivi
Zgodovinski viri
Gospodarska zgodovina
Zgodovina Slovenije
Novi vek
Jožefinski kataster je vrsta davčnega popisa , ki se je v letihuveljavila v habsburških dednih deželah , po reformah cesarja Jožefa II. Je naslednik Terezijanskega katastra , napisan je v nemščini . Jožefinski kataster je bil kot prvi izveden po teritorialnem principu , osnova zanj pa so bila naborna gospostva ( prvi okraji ) , ki so imela sedež na pooblaščenih gradovih . Izdelava Jožefinskega katastra Vsako deželo so razdelili na kresije in okraje , na najnižjem nivoju pa katastrske občine . Na Kranjskem je bila imenovana višja deželna komisija , dežela pa je bila razdeljena nakresije - Gorenjsko , Dolenjsko , Notranjsko , v katerih je postopke vodila podkomisija , po okrajih pa lokalna komisija . V katastrskih občinah je bil na čelu voljen kmet - rihtar , ki je vodil postopek merjenja zemljišč . Merili so tako , da so teren obhodili , ter postavili mejnike ob prisotnosti vseh lastnikov , nato pa so potegnili vrv med dvema koloma . Dolžino vrvi so nato preračunali v orale.oral ( joch ) =57 Ha . Na Goriškem so kot prvi začeli risati tudi katastrske mape . Vsebina Jožefinskega katastra Vsebinsko se kataster zgleduje po Terezijanskem katastru za Goriško . Pridelek je bil odmerjen po enotnih kriterijih , osnova pa je biloletno povprečje . Za vsako katastrsko občino je bila narejena napoved , izvleček razdelitve , posestni list ( parcele in davek za vsakega posestnika ) , kakovost zemljišča pa se je ocenjevala glede na letino in terenski ogled . Obdavčitev je bila enotna za vse , in sicer letnega donosa . Davek so pobirali državni pobiralci , kar je sprožalo odpor plemstva . Današnje stanje Jožefinskega katastra Zaradi hudega odpora plemstva proti jožefinskim reformam , je bil ta kataster po smrti cesarja Jožefa II. izvzet iz uporabe , ponekod pa celo uničen . Kataster se za krajši čas ponovno uveljavi v času Ilirskih provinc . Jožefinski kataster za Kranjsko je bil odkrit leta ohranjenega pa je približno3 gradiva . Za Štajersko in Koroško je skoraj v celoti ohranjen . Kopije gradiva vseh treh katastrov danes hrani Arhiv Republike Slovenije . Gradivo Jožefinskega katastra na Goriškem je tudi dobro ohranjeno , vendar brez upodobitev . Hrani ga državni arhiv v Gorici . Viri Boris Golec ( ur . ) : Arhivistika Arhivska veda , arhivi in arhivsko gradivo ( Ljubljana , Glej tudi Arhivsko gradivo Zvrsti dokumentarnega in arhivskega gradiva Arhivi Zgodovinski viri Gospodarska zgodovina Zgodovina Slovenije Novi vek