Bohemistika
Bohemistika je veda, ki se ukvarja s češkim jezikom in književnostjo.

Zgodovina bohemistike in razvoj knjižnega jezika

Začetki preučevanja češčine 

Bartoloměj iz Chlumce (okoli 1320–1379), znan tudi kot Klaret, je bil češki pisatelj, leksikograf, kanonik v Katedrali sv. Vida in profesor na Karlovi univerzi v Pragi. Z deli Bohemarius, Glossarius in Vokábulář gramatický je prvi oblikoval češko jezikoslovno terminologijo. Napisal je še manjši slovar Exemplarius. Nekatere tvorjenke so v rabi še danes.

Jan Hus (okoli 1370–1415) je v delu Orthographia Bohemica (Češki pravopis) odstranil digrafe in uvedel diakritična znamenja, ki jih Čehi uporabljajo še danes.

Obdobje humanizma 

Češki humanisti 15. stoletja (npr. Viktorin Kornel) so zagovarjali češčino pred očitki, da je v primerjavi z latinščino nepopolna, in zatrjevali, da ji je češčina po leksikalni in stilistični strani enakovredna.
Trije duhovniki reda Unitas Fratrum Václav Beneš Optát iz Telče, Petr Gzela iz Prage in Václav Philomates (tudi Filomates) so v sredini 16. stoletja sestavili prvo slovnico češkega jezika – Gramatika česká v dvojí stránce (Češka slovnica v dveh delih), ki je posebej pomembna za glasoslovje in oblikoslovje. 
Prvi del (Ortographia) sta napisala Beneš Optát in Petr Gzela, drugi del (Etymologia) je delo  Václava Philomatesa.

Škof Jan Blahoslav (1523–1571) je iz latinščine in grščine prevedel Nový zákon (Novo zavezo, prevod objavljen 1564), s tem pa dal vzpodbudo za nastanek Bible kralické (prvi prevod Biblije iz hebrejščine, armenščine in grščine, 1576–1594). Blahoslavov jezik je postal model za poznejše prevode.
Dvajset let je posvetil (Češki slovnici) Gramatica česká in jo končal tik pred svojo smrtjo.

Matouš Benešovský, imenovani Philomonus, je avtor dveh jezikovnih del. Grammatica Bohemica (1577) in Knížka slov českých vyložených (Knjiga čeških besed, 1587).

Leksikograf Daniel Adam z Veleslavína (1546–1599) je sestavil štirijezični (latinsko-grško-češko-nemški) slovar Silva quadrilinguis (1598).

Obdobje baročnih slovnic 

V obdobju baroka (približno 1620–1770) se je povečalo zanimanje za gramatiko: Grammatica Boemica (1660) Jana Drachovskéha in Brus jazyka českého (1667) Jiříha Konstanca, čigar delo je po njegovi smrti objavil M. V. Šteyer. Najpomembnejše izvirno slovnično delo je Čechořečnost, seu Grammatica linguae Bohemicae Václava Jana Rosyja (1672).

Narodni preporod 

Za utemeljitelja moderne znanstvene bohemistike (tudi slavistike) velja Josef Dobrovský (1753–1829), ki je bil tudi vodilna osebnost prve »prebujenjske« generacije, ki je:
raziskala češki jezik kot predmet teoretične študije, opisala njegov zgodovinski razvoj in trenutno stanje;
ustvarila temelje češkega knjižnega jezika z zagotavljanjem novih, enotnih standardov in izvajanjem njene kodifikacije;
opisala razvoj in stanje češke literature.

Dobrovský je napisal Geschichte der böhmischen Sprache und Literatur (Zgodovina češkega jezika in književnosti, 1792). Njegovo naslednje delo  je Ausführliches Lehrgebäude der böhmischen Sprache (Podrobna slovnica češkega jezika, 1809). Navezoval se je na humanistično češčino iz Bible kralické in njegovi normativni predlogi so bili z nekaj izjemami kmalu sprejeti. Tretji pomemben dosežek na področju bohemistike je dvodelni slovar Deutsch-böhmisches Wörterbuch (Nemško-češki slovar, 1802 in 1821).

Josef Jungmann (1773–1847) je avtor petzvezkovnega slovarja Slovník česko-německého (1834–1839), kjer je zbral približno 120.000 čeških besed. Za vir je imel češko literaturo in govorjeni jezik. S slovarjem je želel dokazati, da je češčina ravno tako bogata in popolna kot nemščina.

Konec 19. in začetek 20. stoletja – pozitivizem 

Jan Gebauer (1838–1907) je v delu Historická mluvnice jazyka českého (Zgodovinska slovnica češkega jezika) objavil tri poglavja Hláskosloví (Glasoslovje, 1894), Tvarosloví – Skloňování (Oblikoslovje – Sklanjanje, 1896) in Tvarosloví – Časování (Oblikoslovje – Spreganje,1898). Četrti del Zgodovinske slovnice češkega jezika – Skladba (Skladnja, 1929) je za izdajo uredil František Trávníček. Gebauer je napisal še Slovník staročeský (Slovar stare češčine, 1903) in Mluvnice česká pro školy střední a ústavy učitelské I, II (Češka slovnica za srednje šole in učiteljišča I, II, 1890).

Kratka zgodovina ljubljanske bohemistike 

Ob ustanovitvi ljubljanske univerze leta 1919 je bil eden prvih oddelkov Filozofske fakultete Seminar za slovansko filologijo. Bohemistika še ni bila samostojen študij. Obstajal je lektorat znotraj Seminarja.

Do samostojnega študija je prišlo leta 2004, ko je bila, poleg dveh drugih smeri nastalih iz nekdanjih lektoratov, vpeljana tudi nova študijska smer bohemistika (2004).
Zaradi bolonjske prenove študija in odločitve za dvostopenjski program (3 + 2) so v letih 2005–2007 v okviru dotedanjih študijskih programov nastali predlogi za prvostopenjske programe in bili do novembra 2008 akreditirani.

Lektorji češkega jezika in ostali sodelavci 

Ob ustanovitvi lektorata za češki jezik je leta 1922 v Ljubljano za lektorja prišel Václav Burian. Zaradi 2. svetovne vojne je Burian zapustil Ljubljano (1939). Nasledil ga je Boris Urbančič (1941/42), njegove lektorske vaje so bile v seznamu predavanj napovedane še za leti 1942/43 in 1943/44, vendar jih zaradi odhoda v partizane ni izvajal. B. Urbančič je lektorat ponovno vodil od 1947. leta, za njim pa je bil lektor France Bezlaj (1950/51–1953/54), nato je lektorat ponovno prevzel B. Urbančič (1955/56). 
Po Urbančičevi upokojitvi leta 1972 postane lektorica za češki jezik Albina Lipovec (1975), za njo je to mesto prevzela Bojana Maltarić (1998). Tuji lektorji so bili: Vladimir Blažek (1969/70–1970/71), Přemysl Hauser (1971/72–1973/74), Anna Šimková (1975/76–1977/78), Helena Polaková (1976/77–1984/85 in 1992–1997), Ladislav Brož, Csc. (1984/85–1987/88), Hana Kriaková (1988/89–1991/92), Eva Štěrbová (1998–2000), Petra Stankovska (2000–2005) in od leta 2005 Jana Šnytová.

Sodelavci na Katedri za češki jezik in književnost v študijskem letu 2009/10 so: Petra Stankovska (2000–2005 zaposlena kot tuja lektorica, od 2004 docentka za bohemistiko), lekt. Bojana Maltarić (od 1998 lektorica češkega jezika), tuja lekt. Jana Šnytová (od 2005), Petr Hora (od 2009 zaposlen kot docent za češko književnost) in Žiga Mujakić. Poleg njih izvajajo programe na področju bohemistike še: Vanda Babič, Andrej Rozman in Hotimir Tivadar.

Glej tudi 

 seznam čeških jezikoslovcev
 seznam slovenskih jezikoslovcev
 seznam tujih slovenistov
 seznam slovenskih literarnih zgodovinarjev

Viri 

Enciklopedija Slovenije. Bohemistika in Češko-slovenski odnosi. Ljubljana: Mladinska knjiga, 1987–2002. 
Zbornik Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani: 1919–2009. Ljubljana: Znanstvena založba Filozofske fakultete, 2009. 
Oddelek za slavistiko, Predstavitveni zbornik ob devetdesetletnici. Ljubljana: Znanstvena založba Filozofske fakultete, 2009. 
cs.wikipedia: Bohemistika: Z Wikipedie, otevřené encyklopedie
Breda Pogorelec: Oddelek za slovanske jezike in književnosti 
Uradna stran Oddelka za slavistiko na FF v Ljubljani

Humanistične vede
Jezikoslovje
Slavistika
Literarna veda
Filozofska fakulteta v Ljubljani
Bohemistika je veda , ki se ukvarja s češkim jezikom in književnostjo . Zgodovina bohemistike in razvoj knjižnega jezika Začetki preučevanja češčine Bartoloměj iz Chlumce ( okoli1379 ) , znan tudi kot Klaret , je bil češki pisatelj , leksikograf , kanonik v Katedrali sv . Vida in profesor na Karlovi univerzi v Pragi . Z deli Bohemarius , Glossarius in Vokábulář gramatický je prvi oblikoval češko jezikoslovno terminologijo . Napisal je še manjši slovar Exemplarius . Nekatere tvorjenke so v rabi še danes . Jan Hus ( okoli1415 ) je v delu Orthographia Bohemica ( Češki pravopis ) odstranil digrafe in uvedel diakritična znamenja , ki jih Čehi uporabljajo še danes . Obdobje humanizma Češki humanisti stoletja ( npr. Viktorin Kornel ) so zagovarjali češčino pred očitki , da je v primerjavi z latinščino nepopolna , in zatrjevali , da ji je češčina po leksikalni in stilistični strani enakovredna . Trije duhovniki reda Unitas Fratrum Václav Beneš Optát iz Telče , Petr Gzela iz Prage in Václav Philomates ( tudi Filomates ) so v sredini stoletja sestavili prvo slovnico češkega jezika – Gramatika česká v dvojí stránce ( Češka slovnica v dveh delih ) , ki je posebej pomembna za glasoslovje in oblikoslovje . Prvi del ( Ortographia ) sta napisala Beneš Optát in Petr Gzela , drugi del ( Etymologia ) je delo Václava Philomatesa . Škof Jan Blahoslav1571) je iz latinščine in grščine prevedel Nový zákon ( Novo zavezo , prevod objavljen s tem pa dal vzpodbudo za nastanek Bible kralické ( prvi prevod Biblije iz hebrejščine , armenščine in grščine , 1594 ) . Blahoslavov jezik je postal model za poznejše prevode . Dvajset let je posvetil ( Češki slovnici ) Gramatica česká in jo končal tik pred svojo smrtjo . Matouš Benešovský , imenovani Philomonus , je avtor dveh jezikovnih del . Grammatica Bohemicain Knížka slov českých vyložených ( Knjiga čeških besed , Leksikograf Daniel Adam z Veleslavína1599) je sestavil štirijezični ( latinsko - grško - češko - nemški ) slovar Silva quadrilinguis Obdobje baročnih slovnic V obdobju baroka ( približno1770 ) se je povečalo zanimanje za gramatiko : Grammatica BoemicaJana Drachovskéha in Brus jazyka českéhoJiříha Konstanca , čigar delo je po njegovi smrti objavil M. V. Šteyer. Najpomembnejše izvirno slovnično delo je Čechořečnost , seu Grammatica linguae Bohemicae Václava Jana Rosyja Narodni preporod Za utemeljitelja moderne znanstvene bohemistike ( tudi slavistike ) velja Josef Dobrovský1829 ) , ki je bil tudi vodilna osebnost prve » prebujenjske « generacije , ki je : raziskala češki jezik kot predmet teoretične študije , opisala njegov zgodovinski razvoj in trenutno stanje ; ustvarila temelje češkega knjižnega jezika z zagotavljanjem novih , enotnih standardov in izvajanjem njene kodifikacije ; opisala razvoj in stanje češke literature . Dobrovský je napisal Geschichte der böhmischen Sprache und Literatur ( Zgodovina češkega jezika in književnosti , Njegovo naslednje delo je Ausführliches Lehrgebäude der böhmischen Sprache ( Podrobna slovnica češkega jezika , Navezoval se je na humanistično češčino iz Bible kralické in njegovi normativni predlogi so bili z nekaj izjemami kmalu sprejeti . Tretji pomemben dosežek na področju bohemistike je dvodelni slovar Deutsch - böhmisches Wörterbuch ( Nemško - češki slovar ,in Josef Jungmann1847 ) je avtor petzvezkovnega slovarja Slovník česko - německého1839 ) , kjer je zbral približno000 čeških besed . Za vir je imel češko literaturo in govorjeni jezik . S slovarjem je želel dokazati , da je češčina ravno tako bogata in popolna kot nemščina . Konec in začetek stoletja – pozitivizem Jan Gebauer1907 ) je v delu Historická mluvnice jazyka českého ( Zgodovinska slovnica češkega jezika ) objavil tri poglavja Hláskosloví ( Glasoslovje , Tvarosloví – Skloňování ( Oblikoslovje – Sklanjanje ,in Tvarosloví – Časování ( Oblikoslovje – Spreganje , 1898 ) . Četrti del Zgodovinske slovnice češkega jezika – Skladba ( Skladnja ,je za izdajo uredil František Trávníček . Gebauer je napisal še Slovník staročeský ( Slovar stare češčine ,in Mluvnice česká pro školy střední a ústavy učitelské I , II ( Češka slovnica za srednje šole in učiteljišča I , II , Kratka zgodovina ljubljanske bohemistike Ob ustanovitvi ljubljanske univerze letaje bil eden prvih oddelkov Filozofske fakultete Seminar za slovansko filologijo . Bohemistika še ni bila samostojen študij . Obstajal je lektorat znotraj Seminarja . Do samostojnega študija je prišlo leta ko je bila , poleg dveh drugih smeri nastalih iz nekdanjih lektoratov , vpeljana tudi nova študijska smer bohemistika Zaradi bolonjske prenove študija in odločitve za dvostopenjski program +so v letih2007 v okviru dotedanjih študijskih programov nastali predlogi za prvostopenjske programe in bili do novembraakreditirani . Lektorji češkega jezika in ostali sodelavci Ob ustanovitvi lektorata za češki jezik je letav Ljubljano za lektorja prišel Václav Burian . Zaradi svetovne vojne je Burian zapustil Ljubljano Nasledil ga je Boris Urbančič42 ) , njegove lektorske vaje so bile v seznamu predavanj napovedane še za leti43 in44 , vendar jih zaradi odhoda v partizane ni izvajal . B. Urbančič je lektorat ponovno vodil od leta , za njim pa je bil lektor France Bezlaj51–1953 /54 ) , nato je lektorat ponovno prevzel B. Urbančič56 ) . Po Urbančičevi upokojitvi letapostane lektorica za češki jezik Albina Lipovec za njo je to mesto prevzela Bojana Maltarić Tuji lektorji so bili : Vladimir Blažek70 –1970 /71 ) , Přemysl Hauser72 –1973 /74 ) , Anna Šimková76 –1977 /78 ) , Helena Polaková77 –1984 /85 in1997 ) , Ladislav Brož , Csc . 85 –1987 /88 ) , Hana Kriaková89–1991/92 ) , Eva Štěrbová2000 ) , Petra Stankovska2005 ) in od letaJana Šnytová . Sodelavci na Katedri za češki jezik in književnost v študijskem letu10 so : Petra Stankovska2005 zaposlena kot tuja lektorica , oddocentka za bohemistiko ) , lekt . Bojana Maltarić ( odlektorica češkega jezika ) , tuja lekt . Jana Šnytová ( od Petr Hora ( odzaposlen kot docent za češko književnost ) in Žiga Mujakić . Poleg njih izvajajo programe na področju bohemistike še : Vanda Babič , Andrej Rozman in Hotimir Tivadar. Glej tudi seznam čeških jezikoslovcev seznam slovenskih jezikoslovcev seznam tujih slovenistov seznam slovenskih literarnih zgodovinarjev Viri Enciklopedija Slovenije . Bohemistika in Češko - slovenski odnosi . Ljubljana : Mladinska knjiga , 2002. Zbornik Filozofske fakultete Univerze v Ljubljani : 2009. Ljubljana : Znanstvena založba Filozofske fakultete , Oddelek za slavistiko , Predstavitveni zbornik ob devetdesetletnici . Ljubljana : Znanstvena založba Filozofske fakultete , cs.wikipedia: Bohemistika : Z Wikipedie , otevřené encyklopedie Breda Pogorelec : Oddelek za slovanske jezike in književnosti Uradna stran Oddelka za slavistiko na FF v Ljubljani Humanistične vede Jezikoslovje Slavistika Literarna veda Filozofska fakulteta v Ljubljani