Sulfat
Sulfat v anorganski kemiji je sol žveplove(VI) kisline.

Kemijske lastnosti 
Sulfatni ion je večatomski anion z empirično formulo  in molekulsko maso 96,06 daltona. Sestavljen je iz centralnega atoma žvepla, ki je obdan s štirimi enakovrednimi atomi kisika. Razporeditev atomov je tetraedrična z molekularno simetrijo Td. Žveplo je v oksidacijskem stanju 6+, kisik pa 2−, tako da ima sulfatni ion oksidacijsko stanje 2-. Sulfatni ion je konjugirana baza bisulfatnega (hidrogensulfatnega) iona , ki je konjugirana baza žveplove (VI) kisline . Organski sulfati, na primer dimetil sulfat, so kovalentne spojine in estri žveplove kisline.

Priprava 
Ionski sulfati se lahko pripravijo

 z raztapljanjem kovin v žveplovi kislini:

 z reakcijo med žveplovo kislino in kovinskimi oksidi in hidroksidi

 z oksidacijo kovinskih sulfidov in sulfitov

Lastnosti 
Ionski sulfati so precej številni in večinoma dobro topni v vodi. Izjeme so kalcijev, stroncijev in svinčev(II) sulfat, ter barijev sulfat, ki je slabo topen. Najbolj netopen je radijev sulfat. 

Za kvalitativno določanje sulfatnega iona se uporabljajo vodotopne barijeve spojine, na primer barijev klorid, ki dajejo v reakciji s sulfatnim ionom belo oborino barijevega sulfata. 

Sulfatni ion je lahko ligand, ki se veže ali preko enega kisikovega atoma (monodentat) ali preko dveh kisikovih atomov kot kelat ali kot most. Primer takšnega nevtralnega kompleksa je , v katerem sulfat deluje kot bidentatni ligand. Vezi kovina-kisik v sulfatnih kompleksih imajo značilne kovalentne lastnosti.

Zgradba in vezi 
Vez S-O je dolga 149 pm, kar je nekoliko manj, kot bi pričakovali, saj je vez S-OH v žveplovi kislini dolga 157 pm. Sulfatni ion ima po teoriji o odboju elektronskega para valenčne orbitale (VSEPR) obliko tetraedra. 

Obliko vezi v sulfatnem ionu je prvi predlagal Gilbert Lewis leta 1916. Opisal jih je z elektronskimi okteti okrog vsakega atoma, se pravi brez dvojnih vezi, in s formalnim nabojem žveplovega atoma 2+. V tem opisu ima vez S-O nekaj značilnosti π vezi, vendar je še vedno izrazito ionska. Takšna razlaga se še vedno navaja tudi v nekaterih sodobnih učbenikih.

Uporaba 
Sulfati so pomembni v kemični industriji in bioloških sistemih:
 Žveplova kislina  se uporablja kot elektrolit v svinčevih akumulatorjih.
 Nekateri anaerobni mikroorganizmi, na primer tisti, ki živijo ob globokomorskih termalnih dimnikih, uporabljajo sulfate kot akceptorje elektronov.
 Bakrov sulfat  je algicid in se kot bordojska brozga uporablja za škropljenje vinske trte.
 Magnezijev sulfat  se uporablja v terapevtskih kopelih.
 Sadra je naravni mineral, ki se uporablja za proizvodnjo mavca.
 Sulfatni ion je protiion v nekaterih ionskih zdravilih.

Zgodovina 
Nekatere sulfate so poznali že alkimisti. Imenovali so jih vitriolna sol, slovensko galica. Naziv izhaja iz latinske besede vitreolum – steklast, ker so takšni nekateri njihovi prozorni kristali. Zelena galica je fero sulfat heptahidrat , modra galica je bakrov sulfat pentahidrat , bela galica pa cinkov sulfat heptahidrat . Galun je mešani dvojni sulfat s kemijsko formulo , ki je kasneje igral pomembno vlogo v kemični industriji.

Vplivi na okolje 
Sulfati nastajajo kot mikroskopsko veliki delci (aerosoli) pri zgorevanju fosilnih goriv in biomase, povečujejo kislost atmosfere in tvorijo kisli dež.

Glavni vplivi na klimo 
Glavni neposredni vpliv sulfatov na klimo je razprševanje svetlobe, kar povečuje Zemljin albedo. Vpliv ni povsem jasen, vendar je zmanjšal sevanje za približno 0,5 W/m2 v primerjavi s predindustrijskim obdobjem. S tem se je vsaj delno zmanjšal mnogo večji vpliv toplogrednih plinov (okrog 2,4 W/m2). Vpliv ni povsod enak in je občuten prevsem nad velikimi industrijskimi področji. 

Prvi posredni vpliv je Twomeyev efekt. Aerosoli sulfatov lahko tvorijo kondenzacijska jedra za nastajanje oblakov, kar poveča število vodnih kapljic, večje število majhnih kapljic pa bolj razprši svetlobo kot manjše število velikih.

Drugi posredni vpliv, ki je tudi posledica večjega števila kondenzacijskih jeder, je zmanjšano rosenje, večja višina oblakov, tvorjenje oblakov pri nižjih relativnih vlažnostih in njihova daljša življenjska doba. Sulfati lahko vplivajo tudi na razporeditev velikosti delcev, kar lahko vpliva na sevalne lastnosti oblakov na način, ki ni povsem pojasnjen. V drugi posredni vpliv so vključeni tudi kemijski vplivi, na primer raztapljanje topnih plinov in slabo topnih snovi, zmanjšanje površinske napetosti, ki jo povzročijo organske snovi, in spremembe prestopnih koeficientov. 

Posredni vplivi imajo verjetno tudi hladilni učinek (okrog 2 W/m2), vendar je podatek zelo nezanesljiv. Sulfati torej sodelujejo v globalnem senčenju, ki bi lahko vsaj nekoliko zmanjšalo učinek globalnega segrevanja.

Drugi žveplovi oksoanioni

Reference 

Žveplove spojine
Sulfati
Sulfat v anorganski kemiji je sol žveplove ( VI ) kisline . Kemijske lastnosti Sulfatni ion je večatomski anion z empirično formulo in molekulsko maso06 daltona . Sestavljen je iz centralnega atoma žvepla , ki je obdan s štirimi enakovrednimi atomi kisika . Razporeditev atomov je tetraedrična z molekularno simetrijo Td. Žveplo je v oksidacijskem stanju , kisik pa , tako da ima sulfatni ion oksidacijsko stanje . Sulfatni ion je konjugirana baza bisulfatnega ( hidrogensulfatnega ) iona , ki je konjugirana baza žveplove ( VI ) kisline \ . Organski sulfati , na primer dimetil sulfat , so kovalentne spojine in estri žveplove kisline . Priprava Ionski sulfati se lahko pripravijo z raztapljanjem kovin v žveplovi kislini : z reakcijo med žveplovo kislino in kovinskimi oksidi in hidroksidi z oksidacijo kovinskih sulfidov in sulfitov Lastnosti Ionski sulfati so precej številni in večinoma dobro topni v vodi . Izjeme so kalcijev , stroncijev in svinčev ( II ) sulfat , ter barijev sulfat , ki je slabo topen . Najbolj netopen je radijev sulfat . Za kvalitativno določanje sulfatnega iona se uporabljajo vodotopne barijeve spojine , na primer barijev klorid , ki dajejo v reakciji s sulfatnim ionom belo oborino barijevega sulfata . Sulfatni ion je lahko ligand , ki se veže ali preko enega kisikovega atoma ( monodentat ) ali preko dveh kisikovih atomov kot kelat ali kot most . Primer takšnega nevtralnega kompleksa je , v katerem sulfat deluje kot bidentatni ligand . Vezi kovina - kisik v sulfatnih kompleksih imajo značilne kovalentne lastnosti . Zgradba in vezi Vez S - O je dolgapm , kar je nekoliko manj , kot bi pričakovali , saj je vez S - OH v žveplovi kislini dolgapm . Sulfatni ion ima po teoriji o odboju elektronskega para valenčne orbitale ( VSEPR ) obliko tetraedra . Obliko vezi v sulfatnem ionu je prvi predlagal Gilbert Lewis leta Opisal jih je z elektronskimi okteti okrog vsakega atoma , se pravi brez dvojnih vezi , in s formalnim nabojem žveplovega atoma . V tem opisu ima vez S - O nekaj značilnosti π vezi , vendar je še vedno izrazito ionska . Takšna razlaga se še vedno navaja tudi v nekaterih sodobnih učbenikih . Uporaba Sulfati so pomembni v kemični industriji in bioloških sistemih : Žveplova kislina se uporablja kot elektrolit v svinčevih akumulatorjih . Nekateri anaerobni mikroorganizmi , na primer tisti , ki živijo ob globokomorskih termalnih dimnikih , uporabljajo sulfate kot akceptorje elektronov . Bakrov sulfat je algicid in se kot bordojska brozga uporablja za škropljenje vinske trte . Magnezijev sulfat se uporablja v terapevtskih kopelih . Sadra je naravni mineral , ki se uporablja za proizvodnjo mavca . Sulfatni ion je protiion v nekaterih ionskih zdravilih . Zgodovina Nekatere sulfate so poznali že alkimisti . Imenovali so jih vitriolna sol , slovensko galica . Naziv izhaja iz latinske besede vitreolum – steklast , ker so takšni nekateri njihovi prozorni kristali . Zelena galica je fero sulfat heptahidrat , modra galica je bakrov sulfat pentahidrat , bela galica pa cinkov sulfat heptahidrat \ . Galun je mešani dvojni sulfat s kemijsko formulo , ki je kasneje igral pomembno vlogo v kemični industriji . Vplivi na okolje Sulfati nastajajo kot mikroskopsko veliki delci ( aerosoli ) pri zgorevanju fosilnih goriv in biomase , povečujejo kislost atmosfere in tvorijo kisli dež. Glavni vplivi na klimo Glavni neposredni vpliv sulfatov na klimo je razprševanje svetlobe , kar povečuje Zemljin albedo . Vpliv ni povsem jasen , vendar je zmanjšal sevanje za približno5 W /m2 v primerjavi s predindustrijskim obdobjem . S tem se je vsaj delno zmanjšal mnogo večji vpliv toplogrednih plinov ( okrog4 W /m2 ) . Vpliv ni povsod enak in je občuten prevsem nad velikimi industrijskimi področji . Prvi posredni vpliv je Twomeyev efekt . Aerosoli sulfatov lahko tvorijo kondenzacijska jedra za nastajanje oblakov , kar poveča število vodnih kapljic , večje število majhnih kapljic pa bolj razprši svetlobo kot manjše število velikih . Drugi posredni vpliv , ki je tudi posledica večjega števila kondenzacijskih jeder , je zmanjšano rosenje , večja višina oblakov , tvorjenje oblakov pri nižjih relativnih vlažnostih in njihova daljša življenjska doba . Sulfati lahko vplivajo tudi na razporeditev velikosti delcev , kar lahko vpliva na sevalne lastnosti oblakov na način , ki ni povsem pojasnjen . V drugi posredni vpliv so vključeni tudi kemijski vplivi , na primer raztapljanje topnih plinov in slabo topnih snovi , zmanjšanje površinske napetosti , ki jo povzročijo organske snovi , in spremembe prestopnih koeficientov . Posredni vplivi imajo verjetno tudi hladilni učinek ( okrogW /m2 ) , vendar je podatek zelo nezanesljiv . Sulfati torej sodelujejo v globalnem senčenju , ki bi lahko vsaj nekoliko zmanjšalo učinek globalnega segrevanja . Drugi žveplovi oksoanioni Reference Žveplove spojine Sulfati