Ograjno sodišče
Ograjno sodišče () je pojav fevdalizma v habsburških dednih deželah, in pojem pravne zgodovine. Bilo je sodišče, pristojno predvsem za civilne zadeve privilegiranih oseb, ter poleg deželnoglavarskega sodišča najvišja sodna instanca v deželi. Postopek ograjnih sodišč je bil formalnejši in popolnejši kot pri drugih vrstah sodišč, v postopkih pa so lahko bili nastavljeni tudi odvetniki. Ograjna sodišča so obstajala do reform vladarice Marije Terezije v letih 1747-49, ko je njihove delokroge prevzela deželna pravda.

Delokrogi ograjnega sodišča 
Sodišču so bili podrejeni člani deželnih stanov, v postopku pa je imelo prisednike iz vrst deželnega plemstva. Prisednike je lahko imenoval deželni zbor, ali pa sodišče samo. V postopku je lahko stranko zastopal odvetnik.

Ograjno sodišče je imelo več delokrogov (pravd):
 Deželna pravda: Je reševala zadeve, ki so zadevale imenjsko knjigo, dedovanja, ipd.
 Dvorna pravda: Je reševala posestne tožbe, za t. i. nasilno dejanje posega v posest drugega. V tem delokrogu je bil postopek običajno hiter, ugovor pa ni bil možen.
 Sumarna pravda (na Štajerskem): Je reševala pritožbe glede pogodb (zadolžnic, zastavitev).

Viri 
 Boris Golec (ur.): Arhivistika 4, Zgodovina institucij na Slovenskem (Ljubljana, 2004).

Glej tudi 

Zgodovina Slovenije
Srednjeveško pravo
Fevdalizem
Ograjno sodišče ( ) je pojav fevdalizma v habsburških dednih deželah , in pojem pravne zgodovine . Bilo je sodišče , pristojno predvsem za civilne zadeve privilegiranih oseb , ter poleg deželnoglavarskega sodišča najvišja sodna instanca v deželi . Postopek ograjnih sodišč je bil formalnejši in popolnejši kot pri drugih vrstah sodišč , v postopkih pa so lahko bili nastavljeni tudi odvetniki . Ograjna sodišča so obstajala do reform vladarice Marije Terezije v letih ko je njihove delokroge prevzela deželna pravda . Delokrogi ograjnega sodišča Sodišču so bili podrejeni člani deželnih stanov , v postopku pa je imelo prisednike iz vrst deželnega plemstva . Prisednike je lahko imenoval deželni zbor , ali pa sodišče samo . V postopku je lahko stranko zastopal odvetnik . Ograjno sodišče je imelo več delokrogov ( pravd ) : Deželna pravda : Je reševala zadeve , ki so zadevale imenjsko knjigo , dedovanja , ipd. Dvorna pravda : Je reševala posestne tožbe , za t. i. nasilno dejanje posega v posest drugega . V tem delokrogu je bil postopek običajno hiter , ugovor pa ni bil možen . Sumarna pravda ( na Štajerskem ) : Je reševala pritožbe glede pogodb ( zadolžnic , zastavitev ) . Viri Boris Golec ( ur . ) : Arhivistika Zgodovina institucij na Slovenskem ( Ljubljana , Glej tudi Zgodovina Slovenije Srednjeveško pravo Fevdalizem