Naegleria fowleri
Naegleria fowleri (tudi zemeljska ameba) je prostoživeč parazitski ameboidni protist iz rodu Naegleria, ki pri človeku povzroča primarni amebni meningoencefalitis (PEM, PAME) oz. negleriozo.

Epidemiologija 
N. fowleri živi toplih sladkih vodah, kot so potoki, reke in jezera, v slanih in polslanih (brakičnih) vodah ter v bazenih. Pogosteje se pojavljajo v poletnih mesecih.

Primeri okužb so bili opisani v ZDA, Avstraliji, Srednji in Južni Ameriki, Združenem kraljestvu, Italiji, Novi Zelandiji in na Češkem.

Telesne značilnosti in razvojni krog 

N. fowleri je edina ameba, ki se pojavlja v vseh treh oblikah, tj. kot trofozoit s psevdopodiji, trofozoit z bički in kot cista.

Trofozoit s psevdopodiji je dolg od 8-20 μm, pri čemer je en del trofozoita širši, drugi pa koničast. Je edina oblika, ki se pojavlja v človeškem organizmu. Razmnožuje se z delitvi na dvoje. Trofozoit z dvema bičkoma je dolg od 7-15 μm. Bička se nahajata na širšem delu. V neugodnih razmerah se trofozoiti zunaj organizma spremenijo v okrogle ciste, velikosti od 9-12 μm, z debelo ovojnico.

Patogeneza in klinična slika 
Zajedavec (parazit) povzroča primarni amebni meningoencefalitis (PEM, PAME) oz. negleriozo. V človeški organizem pride z vodo ali onesnaženim zrakom do možganov preko nosne sluznice. Bolezen izbruhne navadno po dveh ali treh dneh, najkasneje v 7-15 dnevih, in se kaže kot glavobol, vročina, bolečo grlo in bruhanje. Smrt lahko nastopi že v nekaj dnevih (navadno po 4-6 dnevih).

Diagnoza in zdravljenje 

Okužbo lahko dokažemo s preiskavo likvorja. Bioptično tkivo nosne sluznice ali možganov se pregleda v nativnih preparatih (mikroorganizmi so živi in neobarvani) ali preparatih, obarvanih po Giemsi. Kužnino se lahko kultivira tudi na agarju, predhodno nacepljenim z enterobakterijami: po nekaj dneh se v primeru prisotnosti trofozoitov, ki se hranijo z omenjenimi bakterijami, pojavijo značilne sledi. Ostali rezultati laboratorijskih preiskav so podobni tistim v primeru bakterijskega meningitisa, zvečanim intrakranialnim (znotrajlobanjskim) pritiskom, levkocitoza (zvišanje koncentracije levkocitov v krvi; do 20.000/L) in povečane količine beljakovin terz znižane količine glukoze v likvorju.

Okužbo se zdravi z amfotericinom B ali s kombinacijo slednjega z rifampinom in kloramfenikolom oz. z rifampinom in ketonazolom.

Preventiva 
Okužbo z vodovodno in bazensko vodo preprečujemo z ustreznim kloriranjem.

Glej tudi 

 Primarni amebni meningoencefalitis

Opombe in sklici

Viri 
 

Protisti
Zajedavci
Taksoni, opisani leta 1970
Naegleria fowleri ( tudi zemeljska ameba ) je prostoživeč parazitski ameboidni protist iz rodu Naegleria , ki pri človeku povzroča primarni amebni meningoencefalitis ( PEM , PAME ) oz . negleriozo . Epidemiologija N. fowleri živi toplih sladkih vodah , kot so potoki , reke in jezera , v slanih in polslanih ( brakičnih ) vodah ter v bazenih . Pogosteje se pojavljajo v poletnih mesecih . Primeri okužb so bili opisani v ZDA , Avstraliji , Srednji in Južni Ameriki , Združenem kraljestvu , Italiji , Novi Zelandiji in na Češkem . Telesne značilnosti in razvojni krog N. fowleri je edina ameba , ki se pojavlja v vseh treh oblikah , tj. kot trofozoit s psevdopodiji , trofozoit z bički in kot cista . Trofozoit s psevdopodiji je dolg odμm , pri čemer je en del trofozoita širši , drugi pa koničast. Je edina oblika , ki se pojavlja v človeškem organizmu . Razmnožuje se z delitvi na dvoje . Trofozoit z dvema bičkoma je dolg odμm . Bička se nahajata na širšem delu . V neugodnih razmerah se trofozoiti zunaj organizma spremenijo v okrogle ciste , velikosti odμm , z debelo ovojnico . Patogeneza in klinična slika Zajedavec ( parazit ) povzroča primarni amebni meningoencefalitis ( PEM , PAME ) oz. negleriozo . V človeški organizem pride z vodo ali onesnaženim zrakom do možganov preko nosne sluznice . Bolezen izbruhne navadno po dveh ali treh dneh , najkasneje vdnevih , in se kaže kot glavobol , vročina , bolečo grlo in bruhanje . Smrt lahko nastopi že v nekaj dnevih ( navadno podnevih ) . Diagnoza in zdravljenje Okužbo lahko dokažemo s preiskavo likvorja . Bioptično tkivo nosne sluznice ali možganov se pregleda v nativnih preparatih ( mikroorganizmi so živi in neobarvani ) ali preparatih , obarvanih po Giemsi . Kužnino se lahko kultivira tudi na agarju , predhodno nacepljenim z enterobakterijami : po nekaj dneh se v primeru prisotnosti trofozoitov , ki se hranijo z omenjenimi bakterijami , pojavijo značilne sledi . Ostali rezultati laboratorijskih preiskav so podobni tistim v primeru bakterijskega meningitisa , zvečanim intrakranialnim ( znotrajlobanjskim ) pritiskom , levkocitoza ( zvišanje koncentracije levkocitov v krvi ; do000 / L ) in povečane količine beljakovin terz znižane količine glukoze v likvorju . Okužbo se zdravi z amfotericinom B ali s kombinacijo slednjega z rifampinom in kloramfenikolom oz . z rifampinom in ketonazolom . Preventiva Okužbo z vodovodno in bazensko vodo preprečujemo z ustreznim kloriranjem . Glej tudi Primarni amebni meningoencefalitis Opombe in sklici Viri Protisti Zajedavci Taksoni , opisani leta