Vez sigma
Vez sigma ali vez σ v kemiji je najmočnejša vrsta kovalentne vezi. S stališča simetrije skupin je vez σ najbolj jasno definirana v dvoatomskih molekulah, v katerih je simetrična glede na rotacijo okrog osi vezi. Po definiciji, ki izhaja iz simetrije skupin, nastane vez σ najpogosteje s prekrivanjem orbital s+s, pz+pz in s+pz ter dz2+dz2, pri čemer je z definiran kot os vezi. Popolnoma enako simetrijo molekularne orbitale daje tudi kvantna teorija. Praktična posledica tega prekrivanja v dvoatomnih molekulah je mešanje valovnih funkcij molekularnih orbital s+s in pz+pz. Obseg mešanja oziroma prekrivanja je odvisen od relativnih energij na videz simetričnih molekularnih orbital.

V dvoatomskih molekulah z enakima atomoma nimajo orbitale σ med vezanima atomoma nobenih nodalnih ravnin. Odgovarjajoča protivez oziroma orbitala σ* je definirana s prisotnostjo nodalne ravnine med vezanima atomoma. 

Sigma vezi so najmočnejše kovalentne vezi, vezni elektroni teh vezi pa se pogosto imenujejo kar elektroni σ.

Vezi σ v večatomskih spojinah 
Vezi σ v večatomskih spojinah nastanejo s čelnim prekrivanjem atomskih orbital. Primer: v propanu je deset vezi σ – dve v vezeh C-C in osem v vezeh C-H. Vezi σ v takšni večatomski molekuli so zelo delokalizirane, kar je v nasprotju s konceptom dve orbitali – ena vez. Pojem vezi σ je kljub temu neskladju izjemno uporaben in prodoren. 

Pojem vezi σ se, čeprav ohlapno, uporablja tudi za opis interakcij, ki nastanejo s prekrivanjem posameznega zrahljanega dela ene orbitale s posameznom zrahljanim delom druge orbitale.

Vezi σ v spojinah z večkratnimi vezmi 
V spojinah z večkratnimi vezmi, na primer v etenu (CH2=CH2) in kromovem(II) acetat (Cr(CH3-COO)2), je ena vez v večkratni vezi vedno vez σ. Vezi σ v etenu so dopolnjene s vezmi π, v kromovem(II) acetatu pa celo z vezmi δ.

Vezi σ v organskih molekulah 
Organske molekule so zgrajene iz različno dolgih nerazvejanih ali razvejanih verig, pogosto pa vsebujejo tudi enega ali več Alicikličnih| ali aromatskih obročev, v katerih se poleg vezi σ pojavljajo tudi vezi π. Število vezi σ v molekulah alifatskih in alicikličnih spojin je enako številu atomov plus številu obročev minus ena (pravilo vezi sigma oziroma Lysyjevo pravilo):

Nσ = Natomov + Nobročev - 1

Izračun je zelo enostaven: vodik H2 ima 2 atoma + 0 obročev – 1 = 1 vez σ, metan CH4 pa 5 atomov + 0 obročev – 1 = 4 vezi σ. Za aromatske spojine pravilo vezi σ ne velja. Benzen, na primer, ima dvanajst atomov in en obroč, vendar ima samo šest vezi σ.

Glej tudi 
 vez π
 vez δ
 Molekularna geometrija

Kemijske vezi
Vez sigma ali vez σ v kemiji je najmočnejša vrsta kovalentne vezi . S stališča simetrije skupin je vez σ najbolj jasno definirana v dvoatomskih molekulah , v katerih je simetrična glede na rotacijo okrog osi vezi . Po definiciji , ki izhaja iz simetrije skupin , nastane vez σ najpogosteje s prekrivanjem orbital s+s , pz+pz in s+pz ter dz2+dz2 , pri čemer je z definiran kot os vezi . Popolnoma enako simetrijo molekularne orbitale daje tudi kvantna teorija . Praktična posledica tega prekrivanja v dvoatomnih molekulah je mešanje valovnih funkcij molekularnih orbital s+s in pz+pz . Obseg mešanja oziroma prekrivanja je odvisen od relativnih energij na videz simetričnih molekularnih orbital . V dvoatomskih molekulah z enakima atomoma nimajo orbitale σ med vezanima atomoma nobenih nodalnih ravnin . Odgovarjajoča protivez oziroma orbitala σ* je definirana s prisotnostjo nodalne ravnine med vezanima atomoma . Sigma vezi so najmočnejše kovalentne vezi , vezni elektroni teh vezi pa se pogosto imenujejo kar elektroni σ . Vezi σ v večatomskih spojinah Vezi σ v večatomskih spojinah nastanejo s čelnim prekrivanjem atomskih orbital . Primer : v propanu je deset vezi σ – dve v vezeh C - C in osem v vezeh C - H. Vezi σ v takšni večatomski molekuli so zelo delokalizirane , kar je v nasprotju s konceptom dve orbitali – ena vez . Pojem vezi σ je kljub temu neskladju izjemno uporaben in prodoren . Pojem vezi σ se , čeprav ohlapno , uporablja tudi za opis interakcij , ki nastanejo s prekrivanjem posameznega zrahljanega dela ene orbitale s posameznom zrahljanim delom druge orbitale . Vezi σ v spojinah z večkratnimi vezmi V spojinah z večkratnimi vezmi , na primer v etenu ( CH2=CH2) in kromovem ( II ) acetat ( Cr ( CH3 - COO ) 2 ) , je ena vez v večkratni vezi vedno vez σ . Vezi σ v etenu so dopolnjene s vezmi π , v kromovem ( II ) acetatu pa celo z vezmi δ . Vezi σ v organskih molekulah Organske molekule so zgrajene iz različno dolgih nerazvejanih ali razvejanih verig , pogosto pa vsebujejo tudi enega ali več Alicikličnih | ali aromatskih obročev , v katerih se poleg vezi σ pojavljajo tudi vezi π . Število vezi σ v molekulah alifatskih in alicikličnih spojin je enako številu atomov plus številu obročev minus ena ( pravilo vezi sigma oziroma Lysyjevo pravilo ) : Nσ = Natomov + Nobročev - 1 Izračun je zelo enostaven : vodik H2 imaatoma +obročev – =vez σ , metan CH4 paatomov +obročev – =vezi σ . Za aromatske spojine pravilo vezi σ ne velja . Benzen , na primer , ima dvanajst atomov in en obroč , vendar ima samo šest vezi σ . Glej tudi vez π vez δ Molekularna geometrija Kemijske vezi