Manganova skupina
V 7. skupini periodnega sistema elementov ali manganovi skupini so elementi mangan (Mn), tehnecij (Tc), renij (Re) in borij (Bh), katerega so sintetitizirali leta 1977 kot prvi umetno proizvedeni element.

Elementi 7. skupine imajo podobne elektronske konfiguracije, predvsem na zunanjih valenčnih orbitalah, ki jim dajejo podobne lastnosti:

Lastnosti

Fizikalne lestnosti 
Nekatere fizikalne lastnosti elementov 7. skupine so prikazane v naslednji preglednici:

Renij ima tretje najvišje tališče med vsemi elementi (3186 °C), presegata ga samo volfram (3422 °C) in ogljik (3642 °C), in najvišje vrelišče med vsemi kovinami (5596 °C). Kemijsko je podoben manganu in se pridobiva kot stranski produkt pri rafiniranju molibdena in bakra.

Kemijske lastnosti 
Vsi elementi imajo na valenčnih orbitalah po 7 elektronov (2 na orbitali s in 5 na orbitali f) in temu primerno veliko število oksidacijskih stanj: -1, +2, +3, +4, +6 in +7. Mangan je najbolj stabilen v oksidacijskih stanjih +2, +4 in +7, drugi elementi pa v stanjih +3, +4 in +7.

Tehnecij in renij nimata stabilnih izotopov in sta si zelo podobna. Vzrok za njuno podobnost je lantanoidna kontrakcija, zaradi katere imata enaka ionska polmera. Tehnecij je poleg prometija edini element pred svincem, ki nima stabilnega izotopa.

Uporaba 
Mangan in renij se uporabljata predvsem za legiranje jekel, v spojinah pa kot katalizatorja.

Nahajališča 
Tehnecij in renij sta radioaktivna elementa s kratko zazpolovno dobo in ju zato v naravi ni. Renij je izjemno redek in se nahaja v sledovih v drugih mineralih. Edini bolj pogost element je mangan, katerega je zemeljski skorji približno 0,1%. Letna proizvodnja mangana je 11 milijonov ton (2007), proizvodnja renija pa med 40 in 50 ton.

Mangan in renij se uporabljata predvsem za legiranje jekel, v spojinah pa kot katalitzatorja.

Sklici 

Skupine kemičnih elementov
V skupini periodnega sistema elementov ali manganovi skupini so elementi mangan ( Mn ) , tehnecij ( Tc ) , renij ( Re ) in borij ( Bh ) , katerega so sintetitizirali letakot prvi umetno proizvedeni element . Elementi skupine imajo podobne elektronske konfiguracije , predvsem na zunanjih valenčnih orbitalah , ki jim dajejo podobne lastnosti : Lastnosti Fizikalne lestnosti Nekatere fizikalne lastnosti elementov skupine so prikazane v naslednji preglednici : Renij ima tretje najvišje tališče med vsemi elementi°C ) , presegata ga samo volfram°C ) in ogljik°C ) , in najvišje vrelišče med vsemi kovinami°C ) . Kemijsko je podoben manganu in se pridobiva kot stranski produkt pri rafiniranju molibdena in bakra . Kemijske lastnosti Vsi elementi imajo na valenčnih orbitalah poelektronovna orbitali s inna orbitali f ) in temu primerno veliko število oksidacijskih stanj : +2, +3, +4, +6 in +7. Mangan je najbolj stabilen v oksidacijskih stanjih +2, +4 in +7 , drugi elementi pa v stanjih +3 , +4 in +7. Tehnecij in renij nimata stabilnih izotopov in sta si zelo podobna . Vzrok za njuno podobnost je lantanoidna kontrakcija , zaradi katere imata enaka ionska polmera . Tehnecij je poleg prometija edini element pred svincem , ki nima stabilnega izotopa . Uporaba Mangan in renij se uporabljata predvsem za legiranje jekel , v spojinah pa kot katalizatorja . Nahajališča Tehnecij in renij sta radioaktivna elementa s kratko zazpolovno dobo in ju zato v naravi ni . Renij je izjemno redek in se nahaja v sledovih v drugih mineralih . Edini bolj pogost element je mangan , katerega je zemeljski skorji približno1% . Letna proizvodnja mangana jemilijonov ton proizvodnja renija pa medinton . Mangan in renij se uporabljata predvsem za legiranje jekel , v spojinah pa kot katalitzatorja . Sklici Skupine kemičnih elementov