Dvolomnost
Dvolomnost ali dvojna refrakcija je pojav v katerem se pri prehodu skozi nekatere anizotropne snovi, žarek razdeli na dva žarka.  Dvolomnost se pojavlja v vseh anizotropnih mineralih. Tipični anizotropni snovi sta kalcit in borov nitrid. Razklon žarkov je odvisen od polarizacije svetlobe. Kadar ima snov samo eno os anizotropije je dvojni lom posledica razlik v lomnih količnikih za različne polarizacije svetlobe. 

Velikost dvolomnosti je določena z razliko
 
kjer je
  lomni količnik za žarek s polarizacijo pravokotno na os anizotropije (redni žarek)
  lomni količnik za žarek s polarizacijo vzporedno z osjo anizotropije (izredni žarek)

Pregled dvolomnosti nekaterih snovi 
Dvolomnost je lastnost snovi, ki imajo več kot eno os anizotropije. Anizotropne snovi imajo lomni količnik , ki je tenzor s tremi lastnimi vrednostmi (tenzor ranga 3).

.

Lahko ga opišemo z elipsoidom, ki ga imenujemo elipsoid lomnega količnika ali indikatrisa. 
Enačba, ki opisuje ta elipsoid je:
 .

Pri tem pa so ,  in  dani s tenzorjem dielektričnosti, ki ima komponente ,  in  ali
  
kjer je 
   permeabilnost (snov ni v magnetnem polju)
 

V posebnem primeru dobimo tudi rotacijski elipsoid (nastane pri vrtenju elipse okoli manjše ali večje polosi, to je sploščeni elipsoid oziroma podolgovati elipsoid), ki ima dve enaki osi, tretja pa je različna. V tem primeru ima snov samo eno optično os (os rotacije), za snov pa pravimo, da je enoosna. Kadar so vse tri osi enake, je snov izotropna in indikatrisa ima obliko krogle. V vseh ostalih primerih (tri različne osi) pa pravimo, da je snov dvoosna.

Obstojajo pa tudi minerali, ki imajo več kot dve optični osi.

Enoosne snovi
Enoosne snovi so anizotropni minerali, ki kristalizirajo v tetragonalnem ali heksagonalnem kristalnem sistemu. Imajo samo eno optično os. Lomni količnik zavzame vrednosti med dvema skrajnima vrednostima (označimo ju z  in ). Kadar je ,  pravimo, da je mineral optično negativen ali enoosno negativen (  ). Kadar pa je , pravimo nasprotno, da je mineral optično pozitiven ali enoosno pozitiven (). Absolutna dvolomnost za enoosne minerale je določena kot  (absolutna vrednost razlike lomnih količnikov).

V spodnjem pregledu je podan lomni količnik za redni in za izredni žarek ter njuna razlika za nekatere enoosne kristale za svetlobo pri 590 nm za nekatere minerale:

Dvoosne snovi
Dvoosne snovi so anizotropni minerali, ki kristalizirajo v triklinskem ali monoklinskem ali ortorombskem kristalnem sistemu.

V naslednjem pregledu je podan lomni količnik za redni in za izredni žarek ter njuna razlika za nekatere dvoosne kristale za svetlobo pri 590 nm za nekatere minerale:

Opombe in sklici

Zunanje povezave 
 Polarizacija in dvolomnost 
 Opis dvolomnosti  
 Video o dvolomnosti 
 Polarizacija svetlobe  

Polarizacija
Optična mineralogija
Kristalografija
Dvolomnost ali dvojna refrakcija je pojav v katerem se pri prehodu skozi nekatere anizotropne snovi , žarek razdeli na dva žarka . Dvolomnost se pojavlja v vseh anizotropnih mineralih . Tipični anizotropni snovi sta kalcit in borov nitrid . Razklon žarkov je odvisen od polarizacije svetlobe . Kadar ima snov samo eno os anizotropije je dvojni lom posledica razlik v lomnih količnikih za različne polarizacije svetlobe . Velikost dvolomnosti je določena z razliko kjer je lomni količnik za žarek s polarizacijo pravokotno na os anizotropije ( redni žarek ) lomni količnik za žarek s polarizacijo vzporedno z osjo anizotropije ( izredni žarek ) Pregled dvolomnosti nekaterih snovi Dvolomnost je lastnost snovi , ki imajo več kot eno os anizotropije . Anizotropne snovi imajo lomni količnik , ki je tenzor s tremi lastnimi vrednostmi ( tenzor ranga . Lahko ga opišemo z elipsoidom , ki ga imenujemo elipsoid lomnega količnika ali indikatrisa . Enačba , ki opisuje ta elipsoid je : \ . Pri tem pa so , in dani s tenzorjem dielektričnosti , ki ima komponente , in ali kjer je permeabilnost ( snov ni v magnetnem polju ) V posebnem primeru dobimo tudi rotacijski elipsoid ( nastane pri vrtenju elipse okoli manjše ali večje polosi , to je sploščeni elipsoid oziroma podolgovati elipsoid ) , ki ima dve enaki osi , tretja pa je različna . V tem primeru ima snov samo eno optično os ( os rotacije ) , za snov pa pravimo , da je enoosna . Kadar so vse tri osi enake , je snov izotropna in indikatrisa ima obliko krogle . V vseh ostalih primerih ( tri različne osi ) pa pravimo , da je snov dvoosna . Obstojajo pa tudi minerali , ki imajo več kot dve optični osi . Enoosne snovi Enoosne snovi so anizotropni minerali , ki kristalizirajo v tetragonalnem ali heksagonalnem kristalnem sistemu . Imajo samo eno optično os. Lomni količnik zavzame vrednosti med dvema skrajnima vrednostima ( označimo ju z in ) . Kadar je , pravimo , da je mineral optično negativen ali enoosno negativen ( ) . Kadar pa je , pravimo nasprotno , da je mineral optično pozitiven ali enoosno pozitiven ( ) . Absolutna dvolomnost za enoosne minerale je določena kot ( absolutna vrednost razlike lomnih količnikov ) . V spodnjem pregledu je podan lomni količnik za redni in za izredni žarek ter njuna razlika za nekatere enoosne kristale za svetlobo prinm za nekatere minerale : Dvoosne snovi Dvoosne snovi so anizotropni minerali , ki kristalizirajo v triklinskem ali monoklinskem ali ortorombskem kristalnem sistemu . V naslednjem pregledu je podan lomni količnik za redni in za izredni žarek ter njuna razlika za nekatere dvoosne kristale za svetlobo prinm za nekatere minerale : Opombe in sklici Zunanje povezave Polarizacija in dvolomnost Opis dvolomnosti Video o dvolomnosti Polarizacija svetlobe Polarizacija Optična mineralogija Kristalografija