Navadni lešnikar
Navadni lešnikar (znanstveno ime Maniola jurtina) je dnevni metulj iz družine pisančkov.

Opis 
Navadni lešnikar je v Sloveniji pogosta vrsta metuljev, ki preko kril meri med 35 in 45 mm. Samci imajo enotno temno rjavo obarvano zgornjo stran kril, medtem ko ima samica na zgornji strani sprednjih kril večje rjavo oranžno pego. Oba spola imata v zunanjem zgornjem kotu sprednjih kril izrazito navidezno oko. Sprednja krila so spodaj oranžno rjava, v zgornjem zunanjem kotu pa imajo značilno črno liso v obliki očesa. Spodnja stran zadnjih kril je sivo rjava, s širokim svetlejšim pasom, na katerem sta lahko dve rumeno obrobljeni črni pegi. Samci so očitno manj živih barv od samic, so pa tudi boljši letalci. Te metulje najpogosteje opazimo na gozdnih obronkih in jasah ter grmovnatih območjih, pa tudi na travnikih in ob obdelovalnih površinah. Pojavlja se od morja do gozdne meje med majem in septembrom.

Gosenice se prehranjujejo s travami, med katerimi so najpomembnejše vrste navadna latovka (Poa trivialis) ter travniška latovka (Poa pratensis).

Reference 

  (2005): The role of eyespots as anti-predator mechanisms, principally demonstrated in the Lepidoptera. Biol. Rev. 80(4): 573–588.  (HTML izvleček)

Pisančki
Metulji Evrope
Metulji Slovenije
Taksoni, opisani leta 1758
Navadni lešnikar ( znanstveno ime Maniola jurtina ) je dnevni metulj iz družine pisančkov . Opis Navadni lešnikar je v Sloveniji pogosta vrsta metuljev , ki preko kril meri medinmm . Samci imajo enotno temno rjavo obarvano zgornjo stran kril , medtem ko ima samica na zgornji strani sprednjih kril večje rjavo oranžno pego . Oba spola imata v zunanjem zgornjem kotu sprednjih kril izrazito navidezno oko . Sprednja krila so spodaj oranžno rjava , v zgornjem zunanjem kotu pa imajo značilno črno liso v obliki očesa . Spodnja stran zadnjih kril je sivo rjava , s širokim svetlejšim pasom , na katerem sta lahko dve rumeno obrobljeni črni pegi . Samci so očitno manj živih barv od samic , so pa tudi boljši letalci . Te metulje najpogosteje opazimo na gozdnih obronkih in jasah ter grmovnatih območjih , pa tudi na travnikih in ob obdelovalnih površinah . Pojavlja se od morja do gozdne meje med majem in septembrom . Gosenice se prehranjujejo s travami , med katerimi so najpomembnejše vrste navadna latovka ( Poa trivialis ) ter travniška latovka ( Poa pratensis ) . Reference The role of eyespots as anti - predator mechanisms , principally demonstrated in the Lepidoptera . Biol . Rev . 4) :588 . ( HTML izvleček ) Pisančki Metulji Evrope Metulji Slovenije Taksoni , opisani leta