Josip Samujilovič Šklovski
Josif Samujilovič Šklovski [jósif samujílovič šklóvski] (), ruski astronom in astrofizik, * 1. julij (18. julij, ruski koledar) 1916, Gluhov, Sumsko okrožje, Harkovska gubernija, Ruski imperij (sedaj Gluhiv, Sumska oblast, Ukrajina), † 3. marec 1985, Moskva, Sovjetska zveza (sedaj Rusija).

Šklovski velja za ustanovitelja sodobne astrofizike, še posebej oddelka za radioastronomijo Državnega astronomskega inštituta Šternberga MGU in oddelka za astrofiziko Inštituta za vesolje raziskave RAN (sedaj Astrovesoljsko središče FIAN).

Življenje in delo 

Rodil se je v Gluhovu, v tedanjem ukrajinskem delu Ruskega imperija. Končal je sedemletno srednjo šolo, nato pa je delal kot delovodja pri gradnji bajkalsko-amurske magistrale. Leta 1933 je začel študirati na Fizikalno-matematični fakulteti Državne univerze v Moskvi, kjer je študiral do leta 1938. Nato je študiral na Oddelku za astrofiziko na Državnem astronomskem inštitutu Šternberga, kjer je ostal do svoje smrti.

Osredotočil se je na raziskave v teoretični astrofiziki in radijski astronomiji, kot tudi Sončeve korone, supernov in kozmičnih žarkov ter njihovega izvora. Leta 1946 je pokazal, da radijski valovi s Sonca izhajajo iz ioniziranih plasti njegove korone, ter razdelal matematično metodo za razlikovanje med toplotnim in netoplotnim radijskim valovanjem v Galaksiji. Še posebej je pomemben njegov predlog, da sevanje iz Rakovice povzroča sinhrotronsko sevanje v katerem se nenavadno energijski elektroni sučejo skozi magnetna polja s hitrostmi blizu hitrosti svetlobe. Predlagal je, da bi lahko bili kozmižni žarki iz eksplozije supernove v območju znotraj 300 svetlobnih let okrog Sonca vzrok nekaterih velikih izumrtij življenja na Zemlji.

Leta 1959 je proučil tirno gibanje Marsovega notranjega satelita Fobosa. Ugotovil je, da njegov tir razpada in poudaril, da, če je razpad posledica trenja z Marsovo atmosfero, mora satelit imeti zelo nizko gostoto. V tem smislu je izrazil mnenje, da je Fobos morda votel in umetnega izvora. To predstavo so ovrgle podrobnejše raziskave, vendar je očiten namig o nezemeljskem vpletanju pritegnil javno domišljijo, čeprav ni točno jasno kako resno je treba jemati njegovo zamisel.

Priznanja 

Šklovski je bil od leta 1966 dopisni član Sovjetske akademije znanosti.

Nagrade 

Leta 1960 je prejel Leninovo nagrado, leta 1972 pa medaljo Bruceove.

Poimenovanja 

Po njem se imenuje asteroid glavnega asteroidnega pasu 2849 Šklovski (2849 Shklovskij) in krater na Fobosu.

Sklici

Viri

Zunanje povezave 

 Josip Samujilovič Šklovski , stran medalje Bruceove 

Ruski astronomi
Ruski astrofiziki
Diplomiranci Državne univerze v Moskvi
Sovjetski akademiki
Prejemniki Medalje Bruceove
Iskanje nezemeljske inteligence
Josif Samujilovič Šklovski [ jósif samujílovič šklóvski ] ( ) , ruski astronom in astrofizik , * julij julij , ruski koledar ) Gluhov , Sumsko okrožje , Harkovska gubernija , Ruski imperij ( sedaj Gluhiv , Sumska oblast , Ukrajina ) , † marec Moskva , Sovjetska zveza ( sedaj Rusija ) . Šklovski velja za ustanovitelja sodobne astrofizike , še posebej oddelka za radioastronomijo Državnega astronomskega inštituta Šternberga MGU in oddelka za astrofiziko Inštituta za vesolje raziskave RAN ( sedaj Astrovesoljsko središče FIAN ) . Življenje in delo Rodil se je v Gluhovu , v tedanjem ukrajinskem delu Ruskega imperija . Končal je sedemletno srednjo šolo , nato pa je delal kot delovodja pri gradnji bajkalsko - amurske magistrale . Letaje začel študirati na Fizikalno - matematični fakulteti Državne univerze v Moskvi , kjer je študiral do leta Nato je študiral na Oddelku za astrofiziko na Državnem astronomskem inštitutu Šternberga , kjer je ostal do svoje smrti . Osredotočil se je na raziskave v teoretični astrofiziki in radijski astronomiji , kot tudi Sončeve korone , supernov in kozmičnih žarkov ter njihovega izvora . Letaje pokazal , da radijski valovi s Sonca izhajajo iz ioniziranih plasti njegove korone , ter razdelal matematično metodo za razlikovanje med toplotnim in netoplotnim radijskim valovanjem v Galaksiji . Še posebej je pomemben njegov predlog , da sevanje iz Rakovice povzroča sinhrotronsko sevanje v katerem se nenavadno energijski elektroni sučejo skozi magnetna polja s hitrostmi blizu hitrosti svetlobe . Predlagal je , da bi lahko bili kozmižni žarki iz eksplozije supernove v območju znotrajsvetlobnih let okrog Sonca vzrok nekaterih velikih izumrtij življenja na Zemlji . Letaje proučil tirno gibanje Marsovega notranjega satelita Fobosa . Ugotovil je , da njegov tir razpada in poudaril , da , če je razpad posledica trenja z Marsovo atmosfero , mora satelit imeti zelo nizko gostoto . V tem smislu je izrazil mnenje , da je Fobos morda votel in umetnega izvora . To predstavo so ovrgle podrobnejše raziskave , vendar je očiten namig o nezemeljskem vpletanju pritegnil javno domišljijo , čeprav ni točno jasno kako resno je treba jemati njegovo zamisel . Priznanja Šklovski je bil od letadopisni član Sovjetske akademije znanosti . Nagrade Letaje prejel Leninovo nagrado , letapa medaljo Bruceove . Poimenovanja Po njem se imenuje asteroid glavnega asteroidnega pasuŠklovskiShklovskij ) in krater na Fobosu . Sklici Viri Zunanje povezave Josip Samujilovič Šklovski , stran medalje Bruceove Ruski astronomi Ruski astrofiziki Diplomiranci Državne univerze v Moskvi Sovjetski akademiki Prejemniki Medalje Bruceove Iskanje nezemeljske inteligence