Šurjan
Šurjan (pred vojno tudi Vladičino selo, srbsko Шурјан, madžarsko Surján, nemško Schurjan, romunsko Şurian ) је naselje na območju občine Sečanj v Srednjebanatskem upravnem okraju v AP Vojvodini, Srbija. Po popisu prebivalstva Republike Srbije iz leta 2002 je bilo 330 prebivalcev; po popisu prebivalstva SFRJ iz leta 1991 pa je bilo 377 prebivalcev.

Opis naselja 

Leži tik ob romunski meji . Poleg teče reka Tamiš (madžarsko Temes, nemško Temesch, romunsko Timiş ), bogata z različnimi ribami, okolica pa z divjadjo: zato je možen lov in ribolov. Na zahodni strani je naselje Jaša Tomić, na jugozahodni strani pa Boka v Banatu, oddaljena po ozki asfaltni cesti 10 km, kamor se – razen prvih dveh razredov osnovne šole – vozijo otroci v šolo. Verouk imajo otroci v šurjanski šoli.

Zgodovina 
Ime je kraj dobil po upravniku pri nekem ogrskem grofu v Temišvaru z imenom József Surián. On je po izročilu osnoval vas. V Temišvaru obastajajo listine, ki dokazujejo, da je vas obstajala že v srednjem veku.

V vasi je vedno obstajala osnovna šola. Prednji del so uporabljali za katoliško molilnico in je bila napravljena iz zbitega blata. Lani (2009) so jo podrli, da bi zraven zgradili prvo katoliško cerkvico, posvečeno – kot je bila prej kapela – sveti Katarina Aleksandrijski ali Sinajski, ki ima god 25. novembra. Naselje so duhovno oskrbovali salezijanci ljubljanske inšpektorije od leta 1980 do 1992 iz Mužlje pri Zrenjaninu.

V vasi obstaja tudi pravoslavna cerkev svetega Jurija (žegnanje 6. maja). Danes je približno polovica katoličanov (Madžari), in polovica pravoslavcev (Srbi). V kraju je bila tudi močna nemška manjšina, ki jo je po drugi svetovni vojni doletela tragična usoda Podonavskih Nemcev, ki se imenujejo tudi Donauschwaben.

Demografija 
V naselju, katerega izvirno (srbsko-cirilično) ime je Шурјан, živi 266 polnoletnih prebivalcev, pri čemer je njihova povprečna starost 41,6 let (39,5 pri moških in 44,2 pri ženskah). Naselje ima 121 gospodinjstev, pri čemer je povprečno število članov na gospodinjstvo 2,73.

Knjige 
Slobodan Ćurčić, Broj stanovnika Vojvodine, Novi Sad, 1996.
Msgr. Erős Lajos, Adalékok a Zrenjanini-Nagybecskereki Egyházmegye történetéhez, 1993. (Additamenta ad historiam Diocesis Zrenjaninensis-Nagybecskerekensis)

Viri in opombe

Zunanje povezave 

 Karte, oddaljenosti in vremenska napoved
 Satelitski posnetek naselja
  Slike iz Šurjana in drugih banatskih ter vojvodinskih krajev, kakor tudi iz Srbije.

Naselja Srednje-banatskega upravnega okraja
Šurjan ( pred vojno tudi Vladičino selo , srbsko Шурјан , madžarsko Surján , nemško Schurjan , romunsko Şurian ) је naselje na območju občine Sečanj v Srednjebanatskem upravnem okraju v AP Vojvodini , Srbija . Po popisu prebivalstva Republike Srbije iz letaje biloprebivalcev ; po popisu prebivalstva SFRJ iz letapa je biloprebivalcev . Opis naselja Leži tik ob romunski meji \ . Poleg teče reka Tamiš ( madžarsko Temes , nemško Temesch , romunsko Timiş ) , bogata z različnimi ribami , okolica pa z divjadjo : zato je možen lov in ribolov . Na zahodni strani je naselje Jaša Tomić , na jugozahodni strani pa Boka v Banatu , oddaljena po ozki asfaltni cestikm , kamor se – razen prvih dveh razredov osnovne šole – vozijo otroci v šolo . Verouk imajo otroci v šurjanski šoli . Zgodovina Ime je kraj dobil po upravniku pri nekem ogrskem grofu v Temišvaru z imenom József Surián . On je po izročilu osnoval vas . V Temišvaru obastajajo listine , ki dokazujejo , da je vas obstajala že v srednjem veku . V vasi je vedno obstajala osnovna šola . Prednji del so uporabljali za katoliško molilnico in je bila napravljena iz zbitega blata . Laniso jo podrli , da bi zraven zgradili prvo katoliško cerkvico , posvečeno – kot je bila prej kapela – sveti Katarina Aleksandrijski ali Sinajski , ki ima god novembra . Naselje so duhovno oskrbovali salezijanci ljubljanske inšpektorije od letadoiz Mužlje pri Zrenjaninu . V vasi obstaja tudi pravoslavna cerkev svetega Jurija ( žegnanje maja ) . Danes je približno polovica katoličanov ( Madžari ) , in polovica pravoslavcev ( Srbi ) . V kraju je bila tudi močna nemška manjšina , ki jo je po drugi svetovni vojni doletela tragična usoda Podonavskih Nemcev , ki se imenujejo tudi Donauschwaben . Demografija V naselju , katerega izvirno ( srbsko - cirilično ) ime je Шурјан , živipolnoletnih prebivalcev , pri čemer je njihova povprečna starost6 let5 pri moških in2 pri ženskah ) . Naselje imagospodinjstev , pri čemer je povprečno število članov na gospodinjstvo73. Knjige Slobodan Ćurčić , Broj stanovnika Vojvodine , Novi Sad , Msgr. Erős Lajos , Adalékok a Zrenjanini - Nagybecskereki Egyházmegye történetéhez , ( Additamenta ad historiam Diocesis Zrenjaninensis - Nagybecskerekensis ) Viri in opombe Zunanje povezave Karte , oddaljenosti in vremenska napoved Satelitski posnetek naselja Slike iz Šurjana in drugih banatskih ter vojvodinskih krajev , kakor tudi iz Srbije . Naselja Srednje - banatskega upravnega okraja