Hipergeometrična porazdelitev
Hipergeometrična porazdelitev (tudi centralna hipergeometrična porazdelitev) je diskretna verjetnostna porazdelitev, ki opisuje verjetnost dogodkov, ki lahko imajo samo dva izida (uspeh in neuspeh). S pomočjo hipergeometrične porazdelitve lahko določimo verjetnost števila uspešnih izzidov pri poskusu v katerem se z izvedbo dogodka verjetnost spremeni. Porazdelitev je v osnovi podobna binomski porazdelitvi, kjer pa vzorec po izvedbi poskusa vrnemo, pri hipergeometrični porazdelitvi pa vzorcev ne vračamo (vzorčenje brez vračanja). To pomeni, da je verjetnost pri binomski porazdelitvi konstantna, pri hipergeometrični pa se spreminja.

Primer 
Hipergeometrično porazdelitev si najlažje predstavljamo s pomočjo modela žare. V žari (namišljena posoda) imamo dve vrsti enako velikih kroglic, ene so bele, druge črne. Vseh kroglic je N, od tega je m belih. Izvlečemo n kroglic, ki jih ne vračamo v žaro. Hipergeometrična porazdelitev določa porazdelitev belih izvlečenih kroglic.

Značilnosti 

Hipergeometrična porazdelitev je odvisna od treh parametrov:
 števila elementov N
 števila elementov  z določeno značilnostjo (število možnih uspehov)
 števila elementov  izvlečenih v enem poskusu

Funkcija verjetnosti 

Verjetnost, da izmed N elementov, med katerimi jih ima m značilnosti uspešno, dobimo k uspešnih je enaka

V primeru modela žare je to verjetnost, da smo iz žare, kjer je N kroglic (m belih, N-m črnih) potegnili belo kroglico.

Pričakovana vrednost 
Pričakovana vrednost je enaka .

Varianca 
Varianca je enaka .

Koeficient simetrije 
Koeficient simetrije je enak .

Sploščenost 
Sploščenost je enaka 

.

Glej tudi 

 verjetnostna porazdelitev
 seznam verjetnostnih porazdelitev

Zunanje povezave 

 

Nezvezne porazdelitve
Hipergeometrična porazdelitev ( tudi centralna hipergeometrična porazdelitev ) je diskretna verjetnostna porazdelitev , ki opisuje verjetnost dogodkov , ki lahko imajo samo dva izida ( uspeh in neuspeh ) . S pomočjo hipergeometrične porazdelitve lahko določimo verjetnost števila uspešnih izzidov pri poskusu v katerem se z izvedbo dogodka verjetnost spremeni . Porazdelitev je v osnovi podobna binomski porazdelitvi , kjer pa vzorec po izvedbi poskusa vrnemo , pri hipergeometrični porazdelitvi pa vzorcev ne vračamo ( vzorčenje brez vračanja ) . To pomeni , da je verjetnost pri binomski porazdelitvi konstantna , pri hipergeometrični pa se spreminja . Primer Hipergeometrično porazdelitev si najlažje predstavljamo s pomočjo modela žare . V žari ( namišljena posoda ) imamo dve vrsti enako velikih kroglic , ene so bele , druge črne . Vseh kroglic je N , od tega je m belih . Izvlečemo n kroglic , ki jih ne vračamo v žaro . Hipergeometrična porazdelitev določa porazdelitev belih izvlečenih kroglic . Značilnosti Hipergeometrična porazdelitev je odvisna od treh parametrov : števila elementov N števila elementov z določeno značilnostjo ( število možnih uspehov ) števila elementov izvlečenih v enem poskusu Funkcija verjetnosti Verjetnost , da izmed N elementov , med katerimi jih ima m značilnosti uspešno , dobimo k uspešnih je enaka V primeru modela žare je to verjetnost , da smo iz žare , kjer je N kroglic ( m belih , N -m črnih ) potegnili belo kroglico . Pričakovana vrednost Pričakovana vrednost je enaka \ . Varianca Varianca je enaka \ . Koeficient simetrije Koeficient simetrije je enak \ . Sploščenost Sploščenost je enaka . Glej tudi verjetnostna porazdelitev seznam verjetnostnih porazdelitev Zunanje povezave Nezvezne porazdelitve