Anica Zidar
Anica Zidar (rojena Debeljak), slovenska pisateljica in učiteljica, * 29. avgust 1936, Martinja vas pri Mokronogu, † 6. februar 2018.

Življenje 
    
Od leta 1944 do 1955 je obiskovala klasično gimnazijo v Novem mestu, nato je eno leto delala na pošti kot tajnica. Nekaj let je bila zaposlena v Državnem zavarovalnem zavodu v Novem mestu, nato pa še pri Telekomunikacijah v Mokronogu. Leta 1963 je naredila diferencialni izpit za učiteljico razrednega pouka in do upokojitve učila na osnovni šoli v Mokronogu.

Delo 
V gimnaziji je sodelovala pri šolskem glasilu Stezice. Velja za eno najbolj plodovitih pisateljic popularne kmečke povesti, ki se dogaja na Dolenjskem. V Kmečki knjižni zbirki je izdala šest povesti. Njihova naklada je bila za slovenske tržne razmere visoka, tako sta npr. Sence na mavrici in Pridi k tolmunu izšli v 5000 izvodih, Pomladne vode in Začutila sem tvojo ljubezen pa v 4000 izvodih. Zadnja povest Zapoj, bela golobica je izšla pri Literarnem klubu upokojencev. 

Kratko prozo je objavljala v periodiki: v Dolenjskem listu, Kmečkem glasu, Otroku in družini, Rodni grudi, Slovenskem koledarju, Samorastniški besedi ... zadnja leta pa predvsem v reviji Rast in v zborniku seniorjev V zavetju besede, ki ga izdaja revija Mentor. V samozaložbi je izdala zbirko pravljic Škratek Lapuhek in napisala tri radijske pravljice: Dober dan, rožnata dežela (1984), Drobtinica ima športni dan (1988) in Cesta milnatih mehurčkov (1998). Predvajala jih je oddaja Lahko noč, otroci prvega programa radia Slovenija. 

Sodelovala je pri sestavi berila za drugi razred osnovne šole Hiša, hiška, hiškica (1991)  in pri sestavi neumetnostnih besedil ter učnih listov za slovenski jezik od prvega do tretjega razreda.

Značilnosti kmečke povesti Anice Zidar 
Povesti družijo lirizacijo in psihologiziranje z naturalističnim oz. verističnim ubesedovanjem (vulgarizmi, preklinjanje). Značilna je zgodbena shematičnost. Glavna junakinja je močna ženska, ki je v svoji borbi za dediščino moralno problematična, njena dejanja niso vedno prepričljivo motivirana. V skoraj vseh povestih žensko zadene kap, kar je posledica preobremenitve. Moški imajo vsaj eno slabo lastnost in so le njeni spremljevalci, potrebni za nadaljevanje rodu. Pogosta je tudi zla oseba, ki nedolžni onemogoča, da bi prišla do cilja (največkrat gre za motiv trpeče žene ali pa za motiv Pepelke in zlobne mačehe). V ospredju so vedno ljubezenski motivi, zlasti erotična strast in prešuštvo, ki vplivajo na gospodarska razmerja. Pogosta sta še motiva alkoholizma in (vaškega) opravljanja. Folklorni motivi sugerirajo kmečko okolje. Pri tem je izpostavljena Dolenjska, avtoričina rodna pokrajina. Kmečka tematika je vedno povezana z motivi mestnega življenja. Vključeni so (avto)biografski elementi, mdr. motiv učiteljice in Mokri laz (Mokronog) kot dogajališče. Mokronožani se v povestih prepoznajo, dvakrat so ji celo grozili s tožbo. Dogajajo se po drugi svetovni vojni, konci so spravljivi.

Skupne poteze objav v periodiki 
Besedila, ki so dolga do 500 besed (npr. Roža z modrim cvetom, Ula, Da ne bi šla pomlad mimo, Vinograd), temeljijo na folkornih motivih. Gre za kratke izseke iz življenja kmečkega človeka, ubesedene kot spomin. Besedila, ki so dolga od 1500 do 5000 besed (npr. Boncar, Med sunki vetra, Razpoka v kristalni vazi), sledijo shemi povesti v knjižnih izdajah, le da je struktura manj zapletena. Izpostavljen je problem izseljevanja slovenskega kmeta v tujino. Tudi te pripovedi imajo precej folklornega ali celo pravljičnega.

Knjižne izdaje 

 Umirajoča kmetija (1975) 
 Strasti v grapi (1977) 
 Pomladne vode (1980) 
 Začutila sem tvojo ljubezen (1981) 
 Sence na mavrici (1982) 
 Pridi k tolmunu (1989) 
 Zapoj, bela golobica (1999) 
 Škratek Lapuhek (2007)

Objave v periodiki

Glej tudi  
kmečka povest
seznam slovenskih pisateljev

Zunanje povezave 
 Bežite, tecite, cigani gredo ... (kratka proza Anice Zidar v reviji Rast)
 Bukev z rdečimi listi je pripovedovala, Divja gartroža in Črna šatulja (kratka proza Anice Zidar v reviji Rast)

Viri 
 Tanja Debeljak, 2004: Slovenske pisateljice učiteljice. Diplomsko delo. Ljubljana: Filozofska fakulteta. 
 Miran Hladnik, 1991: Kmečka povest danes. XXVII. SSJLK: Zbornik predavanj. Ljubljana: Oddelek za slovanske jezike in književnosti. 137–147. 
 Blanka Pajić, 2001: Kmečka povest Anice Zidar. Diplomsko delo. Ljubljana: Filozofska fakulteta. 
 Marjeta Žebovec, 2011: Slovenski književniki: rojeni od leta 1936 do 1939. Ljubljana: Karantanija.   

Slovenski učitelji
Slovenski pisatelji
Anica Zidar ( rojena Debeljak ) , slovenska pisateljica in učiteljica , * avgust Martinja vas pri Mokronogu , † februar Življenje Od letadoje obiskovala klasično gimnazijo v Novem mestu , nato je eno leto delala na pošti kot tajnica . Nekaj let je bila zaposlena v Državnem zavarovalnem zavodu v Novem mestu , nato pa še pri Telekomunikacijah v Mokronogu . Letaje naredila diferencialni izpit za učiteljico razrednega pouka in do upokojitve učila na osnovni šoli v Mokronogu . Delo V gimnaziji je sodelovala pri šolskem glasilu Stezice . Velja za eno najbolj plodovitih pisateljic popularne kmečke povesti , ki se dogaja na Dolenjskem . V Kmečki knjižni zbirki je izdala šest povesti . Njihova naklada je bila za slovenske tržne razmere visoka , tako sta npr. Sence na mavrici in Pridi k tolmunu izšli vizvodih , Pomladne vode in Začutila sem tvojo ljubezen pa vizvodih . Zadnja povest Zapoj , bela golobica je izšla pri Literarnem klubu upokojencev . Kratko prozo je objavljala v periodiki : v Dolenjskem listu , Kmečkem glasu , Otroku in družini , Rodni grudi , Slovenskem koledarju , Samorastniški besedi \ . . . zadnja leta pa predvsem v reviji Rast in v zborniku seniorjev V zavetju besede , ki ga izdaja revija Mentor . V samozaložbi je izdala zbirko pravljic Škratek Lapuhek in napisala tri radijske pravljice : Dober dan , rožnata dežela Drobtinica ima športni danin Cesta milnatih mehurčkov Predvajala jih je oddaja Lahko noč , otroci prvega programa radia Slovenija . Sodelovala je pri sestavi berila za drugi razred osnovne šole Hiša , hiška , hiškica in pri sestavi neumetnostnih besedil ter učnih listov za slovenski jezik od prvega do tretjega razreda . Značilnosti kmečke povesti Anice Zidar Povesti družijo lirizacijo in psihologiziranje z naturalističnim oz . verističnim ubesedovanjem ( vulgarizmi , preklinjanje ) . Značilna je zgodbena shematičnost . Glavna junakinja je močna ženska , ki je v svoji borbi za dediščino moralno problematična , njena dejanja niso vedno prepričljivo motivirana . V skoraj vseh povestih žensko zadene kap , kar je posledica preobremenitve . Moški imajo vsaj eno slabo lastnost in so le njeni spremljevalci , potrebni za nadaljevanje rodu . Pogosta je tudi zla oseba , ki nedolžni onemogoča , da bi prišla do cilja ( največkrat gre za motiv trpeče žene ali pa za motiv Pepelke in zlobne mačehe ) . V ospredju so vedno ljubezenski motivi , zlasti erotična strast in prešuštvo , ki vplivajo na gospodarska razmerja . Pogosta sta še motiva alkoholizma in ( vaškega ) opravljanja . Folklorni motivi sugerirajo kmečko okolje . Pri tem je izpostavljena Dolenjska , avtoričina rodna pokrajina . Kmečka tematika je vedno povezana z motivi mestnega življenja . Vključeni so ( avto ) biografski elementi , mdr. motiv učiteljice in Mokri laz ( Mokronog ) kot dogajališče . Mokronožani se v povestih prepoznajo , dvakrat so ji celo grozili s tožbo . Dogajajo se po drugi svetovni vojni , konci so spravljivi . Skupne poteze objav v periodiki Besedila , ki so dolga dobesed ( npr. Roža z modrim cvetom , Ula , Da ne bi šla pomlad mimo , Vinograd ) , temeljijo na folkornih motivih . Gre za kratke izseke iz življenja kmečkega človeka , ubesedene kot spomin . Besedila , ki so dolga oddobesed ( npr. Boncar , Med sunki vetra , Razpoka v kristalni vazi ) , sledijo shemi povesti v knjižnih izdajah , le da je struktura manj zapletena . Izpostavljen je problem izseljevanja slovenskega kmeta v tujino . Tudi te pripovedi imajo precej folklornega ali celo pravljičnega . Knjižne izdaje Umirajoča kmetija Strasti v grapi Pomladne vode Začutila sem tvojo ljubezen Sence na mavrici Pridi k tolmunu Zapoj , bela golobica Škratek Lapuhek Objave v periodiki Glej tudi kmečka povest seznam slovenskih pisateljev Zunanje povezave Bežite , tecite , cigani gredo \ . . . ( kratka proza Anice Zidar v reviji Rast ) Bukev z rdečimi listi je pripovedovala , Divja gartroža in Črna šatulja ( kratka proza Anice Zidar v reviji Rast ) Viri Tanja Debeljak , Slovenske pisateljice učiteljice . Diplomsko delo . Ljubljana : Filozofska fakulteta . Miran Hladnik , Kmečka povest danes . XXVII. SSJLK: Zbornik predavanj . Ljubljana : Oddelek za slovanske jezike in književnosti . 147. Blanka Pajić , Kmečka povest Anice Zidar. Diplomsko delo . Ljubljana : Filozofska fakulteta . Marjeta Žebovec , Slovenski književniki : rojeni od letado Ljubljana : Karantanija . Slovenski učitelji Slovenski pisatelji