Kohezijska politika EU v Sloveniji


Evropska kohezijska politika 

Kohezijska politika je glavna naložbena politika EU. Namenjena je vsem regijam in mestom v Evropski uniji za podporo ustvarjanja delovnih mest, poslovne konkurenčnosti, gospodarske rasti, trajnostnega razvoja in izboljšanja kakovosti življenja državljanov. Kohezijska politika podpira evropsko solidarnost, saj je večji del sredstev namenjen manj razvitim evropskim državam in regijam, da bi čim prej dohitele ostale ter da bi se zmanjšala gospodarska, socialna in teritorialna neskladja, ki še vedno obstajajo v EU.

Kohezijska politika dopolnjuje politike EU na področju izobraževanja, zaposlovanja, energije, okolja, enotnega trga ter raziskav in inovacij ter zagotavlja potreben naložbeni okvir in strategijo za uresničitev dogovorjenih ciljev rasti v okviru Strategije Evropa 2020. Da bi dosegli te cilje in obravnavali različne razvojne potrebe v vseh regijah EU, je bilo za kohezijsko politiko za obdobje 2014-2020 rezerviranih 351,8 milijarde EUR, kar je skoraj tretjina celotnega proračuna EU.

Evropski strukturni skladi in kohezijski sklad za razvoj Slovenije 

Slovenija v obdobju 2014–2020 razpolaga z okvirno 3,255 milijarde evrov sredstev iz evropskih strukturnih skladov in Kohezijskega sklada, od česar je 159,8 milijona evrov namenjenih Instrumentom za povezovanje Evrope (za področje prometa) in 64 milijonov evrov za programe Evropskega teritorialnega sodelovanja. Ostala – večina – sredstev v največji meri upošteva uresničevanje Strategije EU 2020 in je prednostno usmerjena v štiri ključna področja za gospodarsko rast ter ustvarjanje delovnih mest:  
 raziskave in inovacije
 informacijske in komunikacijske tehnologije
 povečanje konkurenčnosti malih in srednje velikih podjetij
 podpora za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika

11 tematskih ciljev 
Evropska komisija je opredelila 11 tematskih ciljev, znotraj katerih lahko države članice financirajo ukrepe evropske kohezijske politike in z njimi prispevajo k skupnemu doseganju ciljev Strategije EU 2020:
 Krepitev raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij
 Izboljšanje dostopa do informacijsko-komunikacijskih tehnologij ter povečanje njihove uporabe in kakovosti
 Povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij ter kmetijskega sektorja (za EKSRP) ter sektorja ribištva in akvakulture (za ESPR)
 Podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih
 Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj
 Varstvo okolja in spodbujanje učinkovite rabe virov
 Spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah
 Spodbujanje zaposlovanja in mobilnosti delovne sile
 Spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini
 Vlaganje v spretnosti, izobraževanje ter vseživljenjsko učenje
 Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava

Vzhodna in zahodna kohezijska regija ter trije skladi 
Slovenija je na podlagi EU metodologije v obdobju 2014-2020 razdeljena na Vzhodno in Zahodno kohezijsko regijo. Zahodna kohezijska regija je upravičena do 855 milijonov evrov, Vzhodna pa do 1,27 milijarde evrov sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Evropskega socialnega sklada (ESS). Sredstva Kohezijskega sklada (KS) se ne delita med regijama, celotni Sloveniji je za področje izgradnje okoljske in prometne infrastrukture ter področje trajnostne rabe energije na voljo 1,055 milijarde evrov.

Sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada so namenjena predvsem vlaganjem v raziskave in razvoj, krepitvi in razvoju človeških virov, vlaganjem v izobraževalni sistem in sistem usposabljanja za hitrejši prehod na trg dela, spodbujanju podjetništva, zagonu novih podjetij, internacionalizaciji, razvoju novih poslovnih modelov za mala in srednja podjetja ter posledično ustvarjanju novih delovnih mest. Vlaganja so usmerjena v področja, ki imajo jasen tržni potencial, povečujejo dodano vrednost in prispevajo k večji dostopnosti do finančnih virov. S spodbudami bo Slovenija ustvarila pogoje za dolgoročno stabilno okolje, kar bo, upoštevajoč družbene izzive (demografska gibanja, pritiski na okolje, dostop do hrane, itd.), spodbudilo razvoj novih, kakovostnih delovnih mest in ohranjanje obstoječih s spremenjeno strukturo gospodarstva.

Vlaganja so prednostno usmerjena v podporo t.i. mehkim vsebinam in zagotavljajo ustrezno kombinacijo ukrepov, ki bodo združevali naložbe v človeške vire, aktivacijo, mobilnost, raziskave, razvoj in inovacije ter v večjo energetsko in snovno učinkovitost. V obdobju 2014–2020 tako ne govorimo več o regijskih in/ali sektorskih projektih, temveč o celovitih in dobrih projektih, ki bodo prispevali k doseganju ciljev/rezultatov. Ker je obseg razpoložljivih finančnih sredstev v tej perspektivi manjši, je treba na vseh področjih v največji možni meri uporabiti povratne vire. Nove priložnosti se odpirajo predvsem preko novih razpisov.

Finančna perspektiva 2007–2013 
V programskem obdobju 2007–2013 je bilo v Sloveniji sofinanciranih dobrih 5,8 milijarde evrov projektov in programov zelo raznovrstnih prejemnikov od državnih institucij, občin in podjetij, do različnih prejemnikov s področja šolstva, sociale, kulture, športa itd., kar pomeni skupaj z deležem, ki so ga prispevali prejemniki, preko 6 milijard evrov naložb na področjih krepitve razvojnih potencialov, okoljske in prometne infrastrukture ter razvoja človeških virov. Uresničenih je bilo več kot 5700 projektov, ki so Sloveniji prinesle mnoge uspešne zgodbe, številnim ljudem pa lepšo prihodnost.

Zunanje povezave 

 www.eu-skladi.si
 http://www.svrk.gov.si/si/
 http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm
Evropska unija
Kohezija
Evropska kohezijska politika Kohezijska politika je glavna naložbena politika EU . Namenjena je vsem regijam in mestom v Evropski uniji za podporo ustvarjanja delovnih mest , poslovne konkurenčnosti , gospodarske rasti , trajnostnega razvoja in izboljšanja kakovosti življenja državljanov . Kohezijska politika podpira evropsko solidarnost , saj je večji del sredstev namenjen manj razvitim evropskim državam in regijam , da bi čim prej dohitele ostale ter da bi se zmanjšala gospodarska , socialna in teritorialna neskladja , ki še vedno obstajajo v EU . Kohezijska politika dopolnjuje politike EU na področju izobraževanja , zaposlovanja , energije , okolja , enotnega trga ter raziskav in inovacij ter zagotavlja potreben naložbeni okvir in strategijo za uresničitev dogovorjenih ciljev rasti v okviru Strategije Evropa Da bi dosegli te cilje in obravnavali različne razvojne potrebe v vseh regijah EU , je bilo za kohezijsko politiko za obdobjerezerviranih 351,8 milijarde EUR , kar je skoraj tretjina celotnega proračuna EU . Evropski strukturni skladi in kohezijski sklad za razvoj Slovenije Slovenija v obdobju2020 razpolaga z okvirno255 milijarde evrov sredstev iz evropskih strukturnih skladov in Kohezijskega sklada , od česar je8 milijona evrov namenjenih Instrumentom za povezovanje Evrope ( za področje prometa ) inmilijonov evrov za programe Evropskega teritorialnega sodelovanja . Ostala – večina – sredstev v največji meri upošteva uresničevanje Strategije EUin je prednostno usmerjena v štiri ključna področja za gospodarsko rast ter ustvarjanje delovnih mest : raziskave in inovacije informacijske in komunikacijske tehnologije povečanje konkurenčnosti malih in srednje velikih podjetij podpora za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika 11 tematskih ciljev Evropska komisija je opredelila 11 tematskih ciljev , znotraj katerih lahko države članice financirajo ukrepe evropske kohezijske politike in z njimi prispevajo k skupnemu doseganju ciljev Strategije EU Krepitev raziskav , tehnološkega razvoja in inovacij Izboljšanje dostopa do informacijsko - komunikacijskih tehnologij ter povečanje njihove uporabe in kakovosti Povečanje konkurenčnosti malih in srednjih podjetij ter kmetijskega sektorja ( za EKSRP ) ter sektorja ribištva in akvakulture ( za ESPR) Podpora prehodu na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih Spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj Varstvo okolja in spodbujanje učinkovite rabe virov Spodbujanje trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah Spodbujanje zaposlovanja in mobilnosti delovne sile Spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini Vlaganje v spretnosti , izobraževanje ter vseživljenjsko učenje Izboljšanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovita javna uprava Vzhodna in zahodna kohezijska regija ter trije skladi Slovenija je na podlagi EU metodologije v obdobjurazdeljena na Vzhodno in Zahodno kohezijsko regijo . Zahodna kohezijska regija je upravičena domilijonov evrov , Vzhodna pa do27 milijarde evrov sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj ( ESRR ) in Evropskega socialnega sklada ( ESS ) . Sredstva Kohezijskega sklada ( KS ) se ne delita med regijama , celotni Sloveniji je za področje izgradnje okoljske in prometne infrastrukture ter področje trajnostne rabe energije na voljo055 milijarde evrov . Sredstva Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada so namenjena predvsem vlaganjem v raziskave in razvoj , krepitvi in razvoju človeških virov , vlaganjem v izobraževalni sistem in sistem usposabljanja za hitrejši prehod na trg dela , spodbujanju podjetništva , zagonu novih podjetij , internacionalizaciji , razvoju novih poslovnih modelov za mala in srednja podjetja ter posledično ustvarjanju novih delovnih mest . Vlaganja so usmerjena v področja , ki imajo jasen tržni potencial , povečujejo dodano vrednost in prispevajo k večji dostopnosti do finančnih virov . S spodbudami bo Slovenija ustvarila pogoje za dolgoročno stabilno okolje , kar bo , upoštevajoč družbene izzive ( demografska gibanja , pritiski na okolje , dostop do hrane , itd . ) , spodbudilo razvoj novih , kakovostnih delovnih mest in ohranjanje obstoječih s spremenjeno strukturo gospodarstva . Vlaganja so prednostno usmerjena v podporo t . i . mehkim vsebinam in zagotavljajo ustrezno kombinacijo ukrepov , ki bodo združevali naložbe v človeške vire , aktivacijo , mobilnost , raziskave , razvoj in inovacije ter v večjo energetsko in snovno učinkovitost . V obdobju2020 tako ne govorimo več o regijskih in /ali sektorskih projektih , temveč o celovitih in dobrih projektih , ki bodo prispevali k doseganju ciljev /rezultatov . Ker je obseg razpoložljivih finančnih sredstev v tej perspektivi manjši , je treba na vseh področjih v največji možni meri uporabiti povratne vire . Nove priložnosti se odpirajo predvsem preko novih razpisov . Finančna perspektiva2013 V programskem obdobju2013 je bilo v Sloveniji sofinanciranih dobrih8 milijarde evrov projektov in programov zelo raznovrstnih prejemnikov od državnih institucij , občin in podjetij , do različnih prejemnikov s področja šolstva , sociale , kulture , športa itd . , kar pomeni skupaj z deležem , ki so ga prispevali prejemniki , prekomilijard evrov naložb na področjih krepitve razvojnih potencialov , okoljske in prometne infrastrukture ter razvoja človeških virov . Uresničenih je bilo več kotprojektov , ki so Sloveniji prinesle mnoge uspešne zgodbe , številnim ljudem pa lepšo prihodnost . Zunanje povezave www.eu-skladi.si http://www.svrk.gov.si/si/ http://ec.europa.eu/regional_policy/index_en.htm Evropska unija Kohezija