Časovna enačba
Časóvna enáčba je funkcija, ki v odvisnosti od dneva v letu določa velikost razlike med pravim in srednjim Sončevim časom. To je tudi razlika med časom, ki ga kažejo sončne ure in običajne ure (npr. mehanske ali elektronske), ki merijo standardni čas (tečejo enakomerno celo leto in v celotnem časovnem pasu enako). Sončna ura lahko prehiteva do 16 m 33 s (okoli 3. novembra) ali pa zaostaja do 14 m 6 s za pravim Sončevim časom.

Značilnosti časovne enačbe 

Časovno enačbo se lahko zapiše na naslednji poenostavljen način:
 Časovna enačba = pravi Sončev čas – srednji Sončev čas
ali malo drugače:
 Časovna enačba = čas sončne ure – čas običajne ure.

Časovna enačba ima štirikrat v letu vrednost 0. Takrat ni razlike med pravim in srednjim Sončevim dnevom (to je 15. aprila, 14. junija, 1. septembra in 25. decembra, glej diagram na desni). Samo v teh dnevih je poldan takrat, ko Sonce prečka krajevni poldnevnik. V vseh ostalih primerih pa Sonce zaostaja ali prehiteva običajne ure. Časovna enačba je posledica:
 nagiba Zemljinega ekvatorja proti ekliptiki
 neenakomerne hitrosti gibanja Zemlje okrog Sonca
Na časovno enačbo enako vplivata oba vzroka tako, da je ta pravzaprav vsota obeh vplivov. Največja razlika zaradi hitrosti Zemlje je približno 7 m, zaradi nagiba osi pa približno 10 minut.

Vpliv nagiba vrtilne osi 

Zemljina vrtilna os oziroma ravnina ekvatorja je nagnjena proti ravnini ekliptike za kot med 22,1 in 24,5° (s periodo 41.000 let, trenutno se zmanjšuje). Če se predpostavi, da je Zemljin tir krožnica, potem je gibanje Sonca po ekliptiki enakomerno. Pravi Sončev čas je v resnici preslikava tega gibanja na nebesni ekvator. Zaradi tega je vpliv nagiba Zemljine vrtilne osi največji v času enakonočij (okoli 21. marca in 23. septembra). V tem času je del časovne enačbe, ki je odvisen samo od nagiba Zemljine vrtilne osi, enak nič. V času med pomladnim enakonočjem in poletnim Sončevim obratom Sončeva ura zaostaja (največ okoli 5. februarja in 5. avgusta). Med jesenskim enakonočjem in zimskim Sončevim obratom pa Sončeva ura prehiteva (največ okoli 5. maja in 5. novembra).

Vpliv hitrosti Zemlje 

Tir poti Zemlje okrog Sonca ni krožnica, ampak je elipsa. Zaradi tega ima Zemlja različne hitrosti na svoji poti. Kadar je Soncu bliže, je njena hitrost večja, kadar pa je od njega bolj oddaljena, je hitrost manjša. Med 31. decembrom in 1. julijem sončna ura zaostaja, med 1. julijem in 31. decembrom pa prehiteva.

Analema 

Če se vsak dan med letom na navidezno nebesno sferro nariše Sončevo lego ob istem siderskem času, se dobi obliko osmice, ki se imenuje analema.

Glej tudi 

 navidezna lega Sonca

Sklici

Zunanje povezave 

 Izračun časovne enačbe 
 Tabela s časovno fukcijo 
 Simulacija sprememb časovne enačbe po letih 

[[portal|astronomija}}

Čas
Merjenje časa
Dinamika Osončja
Zemeljski pojavi
Sončne ure
Enačbe
Astronomija
Časóvna enáčba je funkcija , ki v odvisnosti od dneva v letu določa velikost razlike med pravim in srednjim Sončevim časom . To je tudi razlika med časom , ki ga kažejo sončne ure in običajne ure ( npr. mehanske ali elektronske ) , ki merijo standardni čas ( tečejo enakomerno celo leto in v celotnem časovnem pasu enako ) . Sončna ura lahko prehiteva doms ( okoli novembra ) ali pa zaostaja doms za pravim Sončevim časom . Značilnosti časovne enačbe Časovno enačbo se lahko zapiše na naslednji poenostavljen način : Časovna enačba = pravi Sončev čas – srednji Sončev čas ali malo drugače : Časovna enačba = čas sončne ure – čas običajne ure . Časovna enačba ima štirikrat v letu vrednost Takrat ni razlike med pravim in srednjim Sončevim dnevom ( to je aprila , junija , septembra in decembra , glej diagram na desni ) . Samo v teh dnevih je poldan takrat , ko Sonce prečka krajevni poldnevnik . V vseh ostalih primerih pa Sonce zaostaja ali prehiteva običajne ure . Časovna enačba je posledica : nagiba Zemljinega ekvatorja proti ekliptiki neenakomerne hitrosti gibanja Zemlje okrog Sonca Na časovno enačbo enako vplivata oba vzroka tako , da je ta pravzaprav vsota obeh vplivov . Največja razlika zaradi hitrosti Zemlje je približnom , zaradi nagiba osi pa približnominut . Vpliv nagiba vrtilne osi Zemljina vrtilna os oziroma ravnina ekvatorja je nagnjena proti ravnini ekliptike za kot med1 in5° ( s periodo000 let , trenutno se zmanjšuje ) . Če se predpostavi , da je Zemljin tir krožnica , potem je gibanje Sonca po ekliptiki enakomerno . Pravi Sončev čas je v resnici preslikava tega gibanja na nebesni ekvator . Zaradi tega je vpliv nagiba Zemljine vrtilne osi največji v času enakonočij ( okoli marca in septembra ) . V tem času je del časovne enačbe , ki je odvisen samo od nagiba Zemljine vrtilne osi , enak nič . V času med pomladnim enakonočjem in poletnim Sončevim obratom Sončeva ura zaostaja ( največ okoli februarja in avgusta ) . Med jesenskim enakonočjem in zimskim Sončevim obratom pa Sončeva ura prehiteva ( največ okoli maja in novembra ) . Vpliv hitrosti Zemlje Tir poti Zemlje okrog Sonca ni krožnica , ampak je elipsa . Zaradi tega ima Zemlja različne hitrosti na svoji poti . Kadar je Soncu bliže , je njena hitrost večja , kadar pa je od njega bolj oddaljena , je hitrost manjša . Med decembrom in julijem sončna ura zaostaja , med julijem in decembrom pa prehiteva . Analema Če se vsak dan med letom na navidezno nebesno sferro nariše Sončevo lego ob istem siderskem času , se dobi obliko osmice , ki se imenuje analema . Glej tudi navidezna lega Sonca Sklici Zunanje povezave Izračun časovne enačbe Tabela s časovno fukcijo Simulacija sprememb časovne enačbe po letih [ [ portal|astronomija } } Čas Merjenje časa Dinamika Osončja Zemeljski pojavi Sončne ure Enačbe Astronomija