Kvantna superpozicija
Kvantna superpozicija je značilnost, ki se pojavlja v kvantni mehaniki. Kaže se v tem, da lahko delec zavzema vsa možna kvantna stanja istočasno in zaradi tega mora opis delca vsebovati vsa možna stanja z verjetnostmi, da je delec v tem stanju. Takšnega načina opisa se ne da realizirati v okviru klasične mehanike. Ta način opisa se včasih imenuje tudi načelo superpozicije, ki pa velja za vse vrste valovanja (sestavljanje valov). Običajno se govori o linearni kvantni superpoziciji.

Zgled 

Naj bodo funkcije , ,… možne valovne funkcije, ki opisujejo kvantno stanje, potem je njihova linearna superpozicija enaka  (pri tem so , ,…., kompleksna števila, za katera velja ) . Ta funkcija prav tako opisuje neko stanje kvantnega sistema. 

Predpostavi se, da je delec lahko v legi (stanju)  in . Recimo, da je v legi  v vrednosti 3i/5 in v legi  v vrednosti 4/5. Potem se lahko zapiše:

kjer je 
  – Diracov zapis kvantnega stanja

To se lahko pove tudi na naslednji način:

Kadar meritev neke fizikalne količine v stanju  da vrednost  in če se meri isto količino v stanju  in dobi vrednost , potem meritev v stanju  pripelje do rezultata  ali  z verjetnostima  in  (če je ).

Glej tudi 

 Schrödingerjeva mačka

Zunanje povezave 

 Superpozicija 
 Kvantna teorija  

Kvantna mehanika
Kvantna superpozicija je značilnost , ki se pojavlja v kvantni mehaniki . Kaže se v tem , da lahko delec zavzema vsa možna kvantna stanja istočasno in zaradi tega mora opis delca vsebovati vsa možna stanja z verjetnostmi , da je delec v tem stanju . Takšnega načina opisa se ne da realizirati v okviru klasične mehanike . Ta način opisa se včasih imenuje tudi načelo superpozicije , ki pa velja za vse vrste valovanja ( sestavljanje valov ) . Običajno se govori o linearni kvantni superpoziciji . Zgled Naj bodo funkcije , , … možne valovne funkcije , ki opisujejo kvantno stanje , potem je njihova linearna superpozicija enaka ( pri tem so , , … . , kompleksna števila , za katera velja ) \ . Ta funkcija prav tako opisuje neko stanje kvantnega sistema . Predpostavi se , da je delec lahko v legi ( stanju ) in \ . Recimo , da je v legi v vrednosti /5 in v legi v vrednosti5. Potem se lahko zapiše : kjer je – Diracov zapis kvantnega stanja To se lahko pove tudi na naslednji način : Kadar meritev neke fizikalne količine v stanju da vrednost in če se meri isto količino v stanju in dobi vrednost , potem meritev v stanju pripelje do rezultata ali z verjetnostima in ( če je ) . Glej tudi Schrödingerjeva mačka Zunanje povezave Superpozicija Kvantna teorija Kvantna mehanika