Splošna plovba
Splošna plovba je slovenska skupina družb za mednarodni ladijski transport, ki je bila ustanovljena 22. oktobra 1954 kot Splošna plovba Koper.

Zgodovina 

Med drugo svetovno vojno in takoj po njej je mali obalni promet, ki so ga poprej ob obalah Istre vršile male ladjarske družbe, močno upadel, pa tudi varnost plovbe je bila zaradi številnih položenih morskih min ogrožena in omejena samo na dnevno plovbo. V želji, da bi pomorski promet v povojnem obdobju znova oživili, so leta 1947 ustanovili slovensko pomorsko podjetje Agramit (Agenzia marittima), ki je nudilo storitve prevoza s petimi motornimi jadrnicami (Labor, Nanos, Devin, Plavje, Šmarje). Podjetju so dodelili tudi ladjo Vida, nekdanji Triglav, last Jadranske plovidbe iz Suška. Po sklepu Občinskega ljudskega odbora Koper iz 23. januarja 1954 je iz Agramita nastalo podjetje Val, s sedežem v Piranu, vendar so ga čez pet mesecev preimenovali v Slovenijalinije. Podjetje je prevzelo vseh pet motornih jadrnic Agramita in kupilo prve tri ladje, ki so kasneje prešle k Splošni plovbiː Martin Krpan, Gorenjska in Rog, od katerih je bila samo Rog prava prekooceanska ladja (tipa liberty iz časa druga svetovne vojne). Skupna takratna nosilnost flote je bila 11.000 ton

Splošna plovba 
Podjetje Slovenijalinije je 25. decembra 1954 prenehalo poslovati, 22. oktobra 1954 so ustanovili podjetje Splošna plovba Koper, ki je prevzelo vse premoženje in plovila prejšnjih poskusnih podjetij, ter je postalo edino pomorsko transportno podjetje v Slovenskem primorju. 
Leta 1955 je Zvezni izvršni svet izdal odločbo o možnosti nakupa rabljenih, vendar mlajših in modernejših ladij v tujini. Tako je Splošna plovba od reške Jugolinije prevzela ladje Bihać, Ljubljana, Neretva, Korotan, Gorica in Dubrovnik. 
Na ladji Gorenjska so leta 1954 tudi prvič uporabili logotip Splošne plovbe - s podobo Triglava nad morskimi valovi. Sidro so v zaščitni znak dodali pozneje.

Leta 1956 so sedež podjetja preselili iz Kopra v Piran. Splošna plovba je leta 1955 z ladjama Martin Krpan in Gorenjska odprla linijo proti Rdečemu morju, ki pa jo je kasneje prepustila Jadranski plovidbi z Reke. Konec petdesetih in v začetku šestdesetih let dvajsetega stoletja je vključila redno ekspresno linijo Jadransko morje - ZDA . V letih 1959 in 1960 so kupili več ladij, med njimi tri znane linijske ladje Bled, Bohinj in Bovec. 

Do leta 1962 je postala Splošna plovba drugo najmočnejše ladijsko transportno podjetje v Jugoslaviji, ki je imelo floto, sposobno prepeljati 167.500 ton blaga

Genshipping Corporation 
Svetovna kriza, ki je nastopila po podražitvi nafte konec leta 1973, je negativno vplivala na gospodarsko rast in blagovno menjavo, zaradi tega je tudi Splošna plovba zašla v velike težave. Zaradi krize jugoslovanskega gospodarstva in nihanj na mednarodnem pomorskem tržišču je morala Splošna plovba leta 1981 ustanoviti podjetje v tujini. V Monroviji v Liberiji je ustanovila hčerinsko družbo Genshipping Corporation, ki posluje z lastnimi in najetimi ladjami, ki jih večinoma daje v najem svojemu lastniku - Splošni plovbi. 

Po osamosvojitvi Slovenije in razpadu nekdanjega jugoslovanskega skupnega trga je Splošna plovba ostala brez zaledja za linijsko poslovanje. Ponovno je zašla v velike finančne težave, predvsem zaradi bremena vračevanja dolgoletnih japonskih posojil za nakup novih ladij. Republika Slovenija se je s posebnim zakonom leta 1995 obvezala, da bo vračala del dolgov poslovnega sistema Splošne plovbe, v zameno pa postala edini lastnik družbe. 

Edino slovensko ladjarsko podjetje upravlja s 11 ladjami in opravlja mednarodne pomorske prevoze v prosti plovbi ter linijski plovbi. Poleg tega podjetje opravlja tudi druge posle, povezane z gradnjo, nakupi in zaposlitvijo na ladjah pomorskega trga ter nudi komercialne, tehnične in druge storitve svojim hčerinskim družbam in drugim ladjarjem.

Hčerinske družbe 

Skupino Splošna plovba sestavljajo danes družbeː 
  
 Splošna plovba d.o.o., Portorož - Slovenija (matično podjetje)
 Genshipping Corporation, Monrovia, Liberija
 Genshipping Pacific Line Pte Ltd, Singapur
 Lucija Shipping Company Limited, Marshallovi otoki

Flota 
Floto skupine Splošna plovba sestavlja 11 ladij:

Sklici

Viri 

Ladjarski prevozniki v Sloveniji
Podjetja, ustanovljena leta 1954
Splošna plovba je slovenska skupina družb za mednarodni ladijski transport , ki je bila ustanovljena oktobrakot Splošna plovba Koper. Zgodovina Med drugo svetovno vojno in takoj po njej je mali obalni promet , ki so ga poprej ob obalah Istre vršile male ladjarske družbe , močno upadel , pa tudi varnost plovbe je bila zaradi številnih položenih morskih min ogrožena in omejena samo na dnevno plovbo . V želji , da bi pomorski promet v povojnem obdobju znova oživili , so letaustanovili slovensko pomorsko podjetje Agramit ( Agenzia marittima ) , ki je nudilo storitve prevoza s petimi motornimi jadrnicami ( Labor , Nanos , Devin , Plavje , Šmarje ) . Podjetju so dodelili tudi ladjo Vida , nekdanji Triglav , last Jadranske plovidbe iz Suška . Po sklepu Občinskega ljudskega odbora Koper iz januarjaje iz Agramita nastalo podjetje Val , s sedežem v Piranu , vendar so ga čez pet mesecev preimenovali v Slovenijalinije . Podjetje je prevzelo vseh pet motornih jadrnic Agramita in kupilo prve tri ladje , ki so kasneje prešle k Splošni plovbi ː Martin Krpan , Gorenjska in Rog , od katerih je bila samo Rog prava prekooceanska ladja ( tipa liberty iz časa druga svetovne vojne ) . Skupna takratna nosilnost flote je bila000 ton Splošna plovba Podjetje Slovenijalinije je decembraprenehalo poslovati , oktobraso ustanovili podjetje Splošna plovba Koper , ki je prevzelo vse premoženje in plovila prejšnjih poskusnih podjetij , ter je postalo edino pomorsko transportno podjetje v Slovenskem primorju . Letaje Zvezni izvršni svet izdal odločbo o možnosti nakupa rabljenih , vendar mlajših in modernejših ladij v tujini . Tako je Splošna plovba od reške Jugolinije prevzela ladje Bihać , Ljubljana , Neretva , Korotan , Gorica in Dubrovnik . Na ladji Gorenjska so letatudi prvič uporabili logotip Splošne plovbe - s podobo Triglava nad morskimi valovi . Sidro so v zaščitni znak dodali pozneje . Letaso sedež podjetja preselili iz Kopra v Piran . Splošna plovba je letaz ladjama Martin Krpan in Gorenjska odprla linijo proti Rdečemu morju , ki pa jo je kasneje prepustila Jadranski plovidbi z Reke . Konec petdesetih in v začetku šestdesetih let dvajsetega stoletja je vključila redno ekspresno linijo Jadransko morje - ZDA \ . V letihinso kupili več ladij , med njimi tri znane linijske ladje Bled , Bohinj in Bovec . Do letaje postala Splošna plovba drugo najmočnejše ladijsko transportno podjetje v Jugoslaviji , ki je imelo floto , sposobno prepeljati500 ton blaga Genshipping Corporation Svetovna kriza , ki je nastopila po podražitvi nafte konec leta je negativno vplivala na gospodarsko rast in blagovno menjavo , zaradi tega je tudi Splošna plovba zašla v velike težave . Zaradi krize jugoslovanskega gospodarstva in nihanj na mednarodnem pomorskem tržišču je morala Splošna plovba letaustanoviti podjetje v tujini . V Monroviji v Liberiji je ustanovila hčerinsko družbo Genshipping Corporation , ki posluje z lastnimi in najetimi ladjami , ki jih večinoma daje v najem svojemu lastniku - Splošni plovbi . Po osamosvojitvi Slovenije in razpadu nekdanjega jugoslovanskega skupnega trga je Splošna plovba ostala brez zaledja za linijsko poslovanje . Ponovno je zašla v velike finančne težave , predvsem zaradi bremena vračevanja dolgoletnih japonskih posojil za nakup novih ladij . Republika Slovenija se je s posebnim zakonom letaobvezala , da bo vračala del dolgov poslovnega sistema Splošne plovbe , v zameno pa postala edini lastnik družbe . Edino slovensko ladjarsko podjetje upravlja sladjami in opravlja mednarodne pomorske prevoze v prosti plovbi ter linijski plovbi . Poleg tega podjetje opravlja tudi druge posle , povezane z gradnjo , nakupi in zaposlitvijo na ladjah pomorskega trga ter nudi komercialne , tehnične in druge storitve svojim hčerinskim družbam in drugim ladjarjem . Hčerinske družbe Skupino Splošna plovba sestavljajo danes družbe ː Splošna plovba d. o . o . , Portorož - Slovenija ( matično podjetje ) Genshipping Corporation , Monrovia , Liberija Genshipping Pacific Line Pte Ltd , Singapur Lucija Shipping Company Limited , Marshallovi otoki Flota Floto skupine Splošna plovba sestavljaladij : Sklici Viri Ladjarski prevozniki v Sloveniji Podjetja , ustanovljena leta