Mali trepetlikar
Mali trepetlikar (znanstveno ime Limenitis camilla) je dnevni metulj iz družine pisančkov.

Opis
Ta vrsta metuljev meri preko kril med 44 in 53 mm. Zgornja stran kril je črnorjava, posuta z nekaj belimi lisami, ki oblikujejo tudi bel pas po sredini zadnjih kril. Spodnja stran kril je opečnato rjava, posuta pa je s črnimi pegami ter poslikana z vzorcem belih lis.

Za malega trepetlikarja je značilno, da črne pege ob zunanjem robu spodnje strani kril potekajo v dveh pasovih, kar pomaga optično razbiti silhueto metulja, zaradi česar je le-ta manj izpostavljen plenilcem. Odrasli metulji se najpogosteje hranijo na cvetovih robide.

Mali trepetlikar se najpogosteje zadržuje na sončnih jasah in ob robu gozdov, v katerih uspevajo  vrste iz rodu kosteničevje (Lonicera), z listjem katerih se prehanjujejo gosenice te vrste metuljev. V Sloveniji je mali trepetlikar razširjen od nižin do gozdne meje, najbolj pa mu ustreza nekoliko bolj vlažno okolje.

Samice odlagajo jajčeca posamično, iz njih pa se razvijejo zelene gosenice, poraščene z rdeče-rjavimi dlačicami. Gosenice si jeseni iz svile in zvitega lista izdelajo zavetje, v katerem čez zimo hibernirajo. Spomladi se gosenice po krajšem obdobju hranjenja levijo, nato pa se zabubijo. Po dveh tednih se iz bube razvije odrasel metulj.

Reference

Pisančki
Metulji Azije
Metulji Evrope
Metulji Slovenije
Taksoni, opisani leta 1764
Mali trepetlikar ( znanstveno ime Limenitis camilla ) je dnevni metulj iz družine pisančkov . Opis Ta vrsta metuljev meri preko kril medinmm . Zgornja stran kril je črnorjava , posuta z nekaj belimi lisami , ki oblikujejo tudi bel pas po sredini zadnjih kril . Spodnja stran kril je opečnato rjava , posuta pa je s črnimi pegami ter poslikana z vzorcem belih lis . Za malega trepetlikarja je značilno , da črne pege ob zunanjem robu spodnje strani kril potekajo v dveh pasovih , kar pomaga optično razbiti silhueto metulja , zaradi česar je le - ta manj izpostavljen plenilcem . Odrasli metulji se najpogosteje hranijo na cvetovih robide . Mali trepetlikar se najpogosteje zadržuje na sončnih jasah in ob robu gozdov , v katerih uspevajo vrste iz rodu kosteničevje ( Lonicera ) , z listjem katerih se prehanjujejo gosenice te vrste metuljev . V Sloveniji je mali trepetlikar razširjen od nižin do gozdne meje , najbolj pa mu ustreza nekoliko bolj vlažno okolje . Samice odlagajo jajčeca posamično , iz njih pa se razvijejo zelene gosenice , poraščene z rdeče - rjavimi dlačicami . Gosenice si jeseni iz svile in zvitega lista izdelajo zavetje , v katerem čez zimo hibernirajo . Spomladi se gosenice po krajšem obdobju hranjenja levijo , nato pa se zabubijo . Po dveh tednih se iz bube razvije odrasel metulj . Reference Pisančki Metulji Azije Metulji Evrope Metulji Slovenije Taksoni , opisani leta