Interfaza
Interfaza je ena od faz celičnega ciklusa, v kateri se celica zadržuje večino časa. V interfazi, ki ji sledi mitoza, se celica pripravlja na delitev. Pri tem celica raste, v njej se namnožujejo organčki (organeli) in nastajajo nove kopije DNK. V interfazi potekajo »normalne« celične funkcije. Ne gre za popolno mirovanje celice, marveč za dejavno pripravo na delitev. Večkrat napak štejejo interfazo za prvo fazo mitoze, čeprav se slednja začne šele s profazo.

V interfazi se celica pripravi na sledečo mitozo (somatske diploidne celice) ali mejozo (zarodne diploidne celice: semenčice in jajčeca).

Določitev 
Pod mikroskopom interfazo prepoznamo po še vedno intaktni membrani celičnega jedra in po kromatinu, ki še ni zgoščen v kromosome. Jedro je običajno vidno kot temen madež. Tudi centriola in delitveno vreteno še niso vidni, vendar lahko v bližini jedra zapazimo centrosom.

Stopnje 
Interfazo razdelimo na tri stopnje oziroma faze. Prva in zadnja se končata s tako imenovano nadzorno točko, kjer se preveri, ali je razvoj celice do tiste točke potekal normalno in ali je celica pripravljena vstopiti v naslednjo fazo. (Obstaja še tretja nadzorna točka, ki je med metafazo in anafazo).

Te faze so:

 Faza G1, v kateri celica raste in normalno deluje. Beljakovinska sinteza je živahna in v tej fazi celica zraste približno na dvakratno začetno velikost. 
 Faza S (S = sinteza), kjer pride do podvojevanja DNK (tako imenovano semikonservativno podvojevanje).
 Faza G2; v tej fazi celica ne raste več in se pripravlja na mitozo.

 Nadalje lahko celice izstopijo iz celičnega ciklusa in preidejo v mirujočo fazo G0, ki sledi nadzorni točki G1 in jo lahko obravnavamo kot fazo, ločeno od interfaze ali le kot podaljšek faze G1.

Čas, v katerem se celica nahaja v interfazi in v njenih posameznih podfazah je različen, odvisen od vrste celice in organizma. Nekatere človeške celice se razdelijo vsakih 24 ur (v tem primeru interfaza traja okoli 22 ur).

Reference 

Celični cikel
Interfaza je ena od faz celičnega ciklusa , v kateri se celica zadržuje večino časa . V interfazi , ki ji sledi mitoza , se celica pripravlja na delitev . Pri tem celica raste , v njej se namnožujejo organčki ( organeli ) in nastajajo nove kopije DNK . V interfazi potekajo » normalne « celične funkcije . Ne gre za popolno mirovanje celice , marveč za dejavno pripravo na delitev . Večkrat napak štejejo interfazo za prvo fazo mitoze , čeprav se slednja začne šele s profazo . V interfazi se celica pripravi na sledečo mitozo ( somatske diploidne celice ) ali mejozo ( zarodne diploidne celice : semenčice in jajčeca ) . Določitev Pod mikroskopom interfazo prepoznamo po še vedno intaktni membrani celičnega jedra in po kromatinu , ki še ni zgoščen v kromosome . Jedro je običajno vidno kot temen madež . Tudi centriola in delitveno vreteno še niso vidni , vendar lahko v bližini jedra zapazimo centrosom . Stopnje Interfazo razdelimo na tri stopnje oziroma faze . Prva in zadnja se končata s tako imenovano nadzorno točko , kjer se preveri , ali je razvoj celice do tiste točke potekal normalno in ali je celica pripravljena vstopiti v naslednjo fazo . ( Obstaja še tretja nadzorna točka , ki je med metafazo in anafazo ) . Te faze so : Faza G1, v kateri celica raste in normalno deluje . Beljakovinska sinteza je živahna in v tej fazi celica zraste približno na dvakratno začetno velikost . Faza S ( S = sinteza ) , kjer pride do podvojevanja DNK ( tako imenovano semikonservativno podvojevanje ) . Faza G2; v tej fazi celica ne raste več in se pripravlja na mitozo . Nadalje lahko celice izstopijo iz celičnega ciklusa in preidejo v mirujočo fazo G0 , ki sledi nadzorni točki G1 in jo lahko obravnavamo kot fazo , ločeno od interfaze ali le kot podaljšek faze G1. Čas , v katerem se celica nahaja v interfazi in v njenih posameznih podfazah je različen , odvisen od vrste celice in organizma . Nekatere človeške celice se razdelijo vsakihur ( v tem primeru interfaza traja okoliur ) . Reference Celični cikel