Šokaščina
Šokaščina (šokaško Šokački jezik) je južnoslovanski jezik, ki ga govorijo Šokci v Vojvodini. Trenutno je njegov status sporen, ne glede na to, da hrvaški jezikoslovci menijo  , da je šokaščina samo hrvaško narečje. V Avstro-Ogrski so šokaščino vključevali pri popisih prebivalstva.

Najbližji sorodnik šokaščine je bunjevščina, v katerem v Vojvodini že poučujejo. V Avstro-Ogrski so bili Šokci in Bunjevci še posebej narodnostno prebujeni. Šokci živijo na Bačkem in v Slavoniji, na Hrvaškem. Njihovo točno število ni znano, ocenjuje se na 20 do 30 tisoč.

Zgodovina in govorci 

V 16. stoletju so iz Bosne prišli katoliški Slovani, ki verjetno niso bili Hrvati, saj na Madžarskem pri Pečuju (Pécs) tudi živijo katoliški Bosanci (Baranjski Bosanci), vendar se istovetijo s Hrvati.

Na Madžarsko so se v Mohaču naselili Šokci. Tam je leta 1526 mohačka bitka opustošila kraj.

Na Bačkem so govorili šokaščino v Sonti, na Bačkem Bregu, Bačkem Monoštru in v Somboru, na Madžarskem pa v Mohaču. V Bački živi približno 20 tisoč Šokcev.

Šokci v Slavoniji in v Mohaču se imajo za Hrvate, na Bačkem pa za Srbe. V Sremu so nekoč tudi govorili šokaščino.

Hrvaški (šokaški) književnik Andrin Grga je pisal tudi v šokaščini, kot v hrvaškem jeziku. Od 1992 Čitalniška Društva Šokcev v Mohaču se ukvarja s širjenjem šokaških in hrvaških knjig, ter piše knjige, berila in časopisa v šokaščini.

Jezikovne posebnosti 

Šokaščina je stari štokavski jezik in ima več arhaičnih elementov. Tudi bunjevščina je deloma štokavski jezik.
V šokaščini naglas, kadenca in intonacija kažejo izjemne arhaizme, ki so podobni kot v bolgarščini. Šokaščina se zaradi svojih arhaičnih različnostibolj razlikuje od štokavščine ter od hrvaškega in srbskega jezika, tako da ne tvori diasistema s hrvaščino, srbščino in z bosanščino. Kljub temu Srbi in Hrvati lahko razumejo štokavščino.

V sokaškem narečju Slavonije se mešajo elementi ekavščine in ikavščine, v bačkem narečju pa prevladujejo elementi ikavščine. Narečje Šokcev na Madžarskem tvori arhaično -jat končnico pri sklanjatvi samostalnikov.

Današnji štokavski izgovor je drugačen kot šokaški. V dolini Save govorijo takšno narečje, kjer izgovarjajo šć ali šč kot št. Hrvaška beseda šćap (palica, krepelce) je v šokaščini štap. Naglas stoji na zadnjem zlogu in redko na sprednjem.

V šokaščini se dostikrat ne izgovarja glasu c ampak č. Hrvaško in srbsko crna je v šokaščini črna. Takšno obliko ima tudi gradiščanščina.

Narečja 
Đorđe Šarošac je postavil Šokce v vrste, tako so narečja tudi:
 Mohačko-šokaško narečje: v okolici Mohača
 Vaščansko-šokaško narečja: med Pečujem in Mohačom na enajstih vaseh (tako je vaščansko narečje)
 Podravsko-šokaško narečje
 Bačko-šokaško narečje: na Bačkem

Viri

Zunanje povezave 
 A Mohácsi Sokacok Olvasóköre 

Južnoslovanski jeziki
Hrvaščina
Jeziki Srbije
Jeziki Vojvodine
Jeziki Hrvaške
Šokaščina ( šokaško Šokački jezik ) je južnoslovanski jezik , ki ga govorijo Šokci v Vojvodini . Trenutno je njegov status sporen , ne glede na to , da hrvaški jezikoslovci menijo , da je šokaščina samo hrvaško narečje . V Avstro - Ogrski so šokaščino vključevali pri popisih prebivalstva . Najbližji sorodnik šokaščine je bunjevščina , v katerem v Vojvodini že poučujejo . V Avstro - Ogrski so bili Šokci in Bunjevci še posebej narodnostno prebujeni . Šokci živijo na Bačkem in v Slavoniji , na Hrvaškem . Njihovo točno število ni znano , ocenjuje se nadotisoč . Zgodovina in govorci V stoletju so iz Bosne prišli katoliški Slovani , ki verjetno niso bili Hrvati , saj na Madžarskem pri Pečuju ( Pécs ) tudi živijo katoliški Bosanci ( Baranjski Bosanci ) , vendar se istovetijo s Hrvati . Na Madžarsko so se v Mohaču naselili Šokci . Tam je letamohačka bitka opustošila kraj . Na Bačkem so govorili šokaščino v Sonti , na Bačkem Bregu , Bačkem Monoštru in v Somboru , na Madžarskem pa v Mohaču . V Bački živi približnotisoč Šokcev . Šokci v Slavoniji in v Mohaču se imajo za Hrvate , na Bačkem pa za Srbe . V Sremu so nekoč tudi govorili šokaščino . Hrvaški ( šokaški ) književnik Andrin Grga je pisal tudi v šokaščini , kot v hrvaškem jeziku . OdČitalniška Društva Šokcev v Mohaču se ukvarja s širjenjem šokaških in hrvaških knjig , ter piše knjige , berila in časopisa v šokaščini . Jezikovne posebnosti Šokaščina je stari štokavski jezik in ima več arhaičnih elementov . Tudi bunjevščina je deloma štokavski jezik . V šokaščini naglas , kadenca in intonacija kažejo izjemne arhaizme , ki so podobni kot v bolgarščini . Šokaščina se zaradi svojih arhaičnih različnostibolj razlikuje od štokavščine ter od hrvaškega in srbskega jezika , tako da ne tvori diasistema s hrvaščino , srbščino in z bosanščino . Kljub temu Srbi in Hrvati lahko razumejo štokavščino . V sokaškem narečju Slavonije se mešajo elementi ekavščine in ikavščine , v bačkem narečju pa prevladujejo elementi ikavščine . Narečje Šokcev na Madžarskem tvori arhaično - jat končnico pri sklanjatvi samostalnikov . Današnji štokavski izgovor je drugačen kot šokaški . V dolini Save govorijo takšno narečje , kjer izgovarjajo šć ali šč kot št. Hrvaška beseda šćap ( palica , krepelce ) je v šokaščini štap. Naglas stoji na zadnjem zlogu in redko na sprednjem . V šokaščini se dostikrat ne izgovarja glasu c ampak č. Hrvaško in srbsko crna je v šokaščini črna . Takšno obliko ima tudi gradiščanščina . Narečja Đorđe Šarošac je postavil Šokce v vrste , tako so narečja tudi : Mohačko - šokaško narečje : v okolici Mohača Vaščansko - šokaško narečja : med Pečujem in Mohačom na enajstih vaseh ( tako je vaščansko narečje ) Podravsko - šokaško narečje Bačko - šokaško narečje : na Bačkem Viri Zunanje povezave A Mohácsi Sokacok Olvasóköre Južnoslovanski jeziki Hrvaščina Jeziki Srbije Jeziki Vojvodine Jeziki Hrvaške