Šibka kislina
Šibka kislina je kislina, ki v vodi nepopolno disociira in odda le del protonov. Tako sta v raztopini v ravnovesju protonirana (HA) in neprotonirana oblika (A-). Šibke kisline imajo višjo vrednost pKa kot močne kisline; slednje namreč v vodi oddajo praktično vse vodikove protone.

Razlaga 
Šibke kisline v vodi le deloma ionizirajo. Če protonirano obliko kisline označino kot HA, deprotonirano obliko pa kot A-, potem v raztopini še vedno ostane znatna količina HA. 

Ravnovesje med obema oblikama predstavlja naslednja enačba:

Razmerje koncentracij reaktantov in produktov odraža t. i. disociacijska konstanta (Ka):  

Višja je vrednost Ka, večji delež kisline protonira in nižji je pH raztopine. Ka šibkih kislin se giblje med 1,8×10−16 in 55,5.  Kisline s Ka, nižjim od 1,8×10−16 so šibkejše kisline od vode.

Primeri 
 ocetna kislina
 ogljikovodikova kislina
 acetilsalicilna kislina

Glej tudi 
 močna kislina
 šibka baza

Viri 

Kisline
Šibka kislina je kislina , ki v vodi nepopolno disociira in odda le del protonov . Tako sta v raztopini v ravnovesju protonirana ( HA ) in neprotonirana oblika ( A - ) . Šibke kisline imajo višjo vrednost pKa kot močne kisline ; slednje namreč v vodi oddajo praktično vse vodikove protone . Razlaga Šibke kisline v vodi le deloma ionizirajo . Če protonirano obliko kisline označino kot HA , deprotonirano obliko pa kot A - , potem v raztopini še vedno ostane znatna količina HA. Ravnovesje med obema oblikama predstavlja naslednja enačba : Razmerje koncentracij reaktantov in produktov odraža t. i. disociacijska konstanta ( Ka ) : Višja je vrednost Ka , večji delež kisline protonira in nižji je pH raztopine . Ka šibkih kislin se giblje med8×10−16 in5. Kisline s Ka , nižjim od8×10−16 so šibkejše kisline od vode . Primeri ocetna kislina ogljikovodikova kislina acetilsalicilna kislina Glej tudi močna kislina šibka baza Viri Kisline