Gestalt terapija
Gestalt terapija je eksistencialna/izkustvena oblika psihoterapije, ki poudarja osebno odgovornost in se osredotoča na posameznikovo izkušnjo v sedanjem trenutku, na odnos terapevt-klient, na okolje in socialni kontekst posameznikovega življenja ter na samoregulacijsko uravnavanje ljudi v situaciji.

Gestalt terapijo so razvili Fritz Perls, Laura Perls in Paul Goodman v 40-tih in 50-tih letih.

Na F. Perlsa so vplivali Reich, Jung in Freud. Vendar – Perls je zavrnil verbalni pristop (pomoč skozi pogovor) klasične psihoanalize. Poudari tudi bistveno razliko med geštalt terapijo in psihoanalizo: namen geštalt terapije je samo-izražanje in ne toliko samo-spoznavanje.

Pri geštalt terapiji je bolj pomembno kaj se dogaja (med pogovorom terapevt-klient), kot to, kaj je vsebina pogovora. Večji poudarek je na procesu in na tem, kaj se v tem trenutku dogaja, kot na preteklosti in prihodnosti. Geštalt terapija je ena izmed metod čuječnosti (mindfullness). Ta pristop omogoči, da se klient sčasoma zave, kaj počne v tem trenutku in kaj se v njem dogaja in tako lahko sproži samo-spremembe (Bessier, Fagan, and Shepherd 1970). V geštaltu pogosto uporabljen pojem zavedanje (awareness) lahko označimo kot aktiven proces organizma in okolja, da se oblikujeta/organizirata v smiselno celoto.

Geštalt terapija se dogaja v skupinah in v obliki delavnic, za razliko od psihoanalize, ki poteka ena-na-ena, skozi daljše časovno obdobje. Psihoanaliza se za razliko od geštalta ukvarja z nezavednim in njegovim vplivom na trenutno delovanje človeka (Freud 2009).

Glej tudi 
 Geštalt psihologija
 Geštalt terapija
 Geštalt pedagogika
 Krščanska geštalt pedagogika

Viri

Zunanje povezave 
Inštitut za geštaltsko terapijo
Slovensko društvo za gestalt terapijo

Klinična psihologija
Psihoterapija
Gestalt terapija je eksistencialna /izkustvena oblika psihoterapije , ki poudarja osebno odgovornost in se osredotoča na posameznikovo izkušnjo v sedanjem trenutku , na odnos terapevt - klient , na okolje in socialni kontekst posameznikovega življenja ter na samoregulacijsko uravnavanje ljudi v situaciji . Gestalt terapijo so razvili Fritz Perls , Laura Perls in Paul Goodman vtih intih letih . Na F. Perlsa so vplivali Reich , Jung in Freud . Vendar – Perls je zavrnil verbalni pristop ( pomoč skozi pogovor ) klasične psihoanalize . Poudari tudi bistveno razliko med geštalt terapijo in psihoanalizo : namen geštalt terapije je samo - izražanje in ne toliko samo - spoznavanje . Pri geštalt terapiji je bolj pomembno kaj se dogaja ( med pogovorom terapevt - klient ) , kot to , kaj je vsebina pogovora . Večji poudarek je na procesu in na tem , kaj se v tem trenutku dogaja , kot na preteklosti in prihodnosti . Geštalt terapija je ena izmed metod čuječnosti ( mindfullness ) . Ta pristop omogoči , da se klient sčasoma zave , kaj počne v tem trenutku in kaj se v njem dogaja in tako lahko sproži samo - spremembe ( Bessier , Fagan , and Shepherd V geštaltu pogosto uporabljen pojem zavedanje ( awareness ) lahko označimo kot aktiven proces organizma in okolja , da se oblikujeta /organizirata v smiselno celoto . Geštalt terapija se dogaja v skupinah in v obliki delavnic , za razliko od psihoanalize , ki poteka ena - na - ena , skozi daljše časovno obdobje . Psihoanaliza se za razliko od geštalta ukvarja z nezavednim in njegovim vplivom na trenutno delovanje človeka ( Freud Glej tudi Geštalt psihologija Geštalt terapija Geštalt pedagogika Krščanska geštalt pedagogika Viri Zunanje povezave Inštitut za geštaltsko terapijo Slovensko društvo za gestalt terapijo Klinična psihologija Psihoterapija