Andradit
Andradit je otočni silikat iz skupine granatov s kemično formulo Ca3Fe2[SiO4]3. Običajno vsebuje tudi manjše količine aluminija, mangana in magnezija.

Andradit ima tri podvrste: 
 Melanit je črn, poznan je tudi kot titanov andradit.
 Demantoid je živo zelen in je eden od najredkejših in med gemologi najbolj cenjenih draguljev.
 Topazolit je rumeno zelen, včasih dovolj velik za brušenje za nakit.

Prvič je bil opisan leta 1868 v Drammenu na Norveškem. Ime je dobil po brazilskem mineralogu Joséju Bonifáciju de Andradi (1763-1838).

Andradit tako kot drugi granati kristalizira v kubičnem kristalnem sistemu, prostorska skupina Iad z mrežnim parametrom a = 12,051 Å pri 100 K.  

Spinska struktura andradita ima pod Néelovo temperaturo (TN=11 K) dve ekvivalentni antiferomagnetni podmreži.

Nahajališča

Pojavlja se v skarnih, ki so se razvili na stiku med metamorfiranimi nečistimi apnenci in serpentiniti ter v alkalnih vulkanskih kamninah. Najpogostejši spremljajoči minerali so vezuvianit, klorit, epidot, spinel, kalcit, dolomit in magnetit. Njegova največja nahajališča so na Elbi (Italija) in Uralu (Ruska federacija), v Arizoni in Kaliforniji (ZDA) ter Djepropetrovski oblasti (Ukrajina).

Glej tudi
 Seznam mineralov

Sklici

Kalcijevi minerali
Železovi minerali
Silikatni minerali
Dragi in poldragi kamni
Andradit je otočni silikat iz skupine granatov s kemično formulo Ca3Fe2[ SiO4 ] 3. Običajno vsebuje tudi manjše količine aluminija , mangana in magnezija . Andradit ima tri podvrste : Melanit je črn , poznan je tudi kot titanov andradit . Demantoid je živo zelen in je eden od najredkejših in med gemologi najbolj cenjenih draguljev . Topazolit je rumeno zelen , včasih dovolj velik za brušenje za nakit . Prvič je bil opisan letav Drammenu na Norveškem . Ime je dobil po brazilskem mineralogu Joséju Bonifáciju de Andradi Andradit tako kot drugi granati kristalizira v kubičnem kristalnem sistemu , prostorska skupina Iad z mrežnim parametrom a =051 Å priK. Spinska struktura andradita ima pod Néelovo temperaturo ( TN=11 K ) dve ekvivalentni antiferomagnetni podmreži . Nahajališča Pojavlja se v skarnih , ki so se razvili na stiku med metamorfiranimi nečistimi apnenci in serpentiniti ter v alkalnih vulkanskih kamninah . Najpogostejši spremljajoči minerali so vezuvianit , klorit , epidot , spinel , kalcit , dolomit in magnetit . Njegova največja nahajališča so na Elbi ( Italija ) in Uralu ( Ruska federacija ) , v Arizoni in Kaliforniji ( ZDA ) ter Djepropetrovski oblasti ( Ukrajina ) . Glej tudi Seznam mineralov Sklici Kalcijevi minerali Železovi minerali Silikatni minerali Dragi in poldragi kamni