Grad Jama, Ljubljana
Grad Jama (tudi Luckmannov grad) je dvorec oz. graščina, ki se je nahajala ob Vodnikovi cesti v Šiški (Ljubljana). Na njegovem mestu se sedaj nahaja Bolnica dr. Petra Držaja.

Zgodovina 
Grad Jama se prvič omenja leta 1331 kot Cheys, Keusch in Keysk., tudi pey Keysk dacz der Gruben. To naj bi bil dvorec, ki je bil prodan Janezu Baumgartnerju in ga je leta 1459 cesar Friderik III. v fevd podelil Juriju II. pl. Lambergu.

Ime Jama je dobil v času obleganja turkov, ki so se utaborili v jami v Šiški. Tako je bil znan kot Grubenbrunn, Michaelsruhe, Iamma in nato Jama. Tedaj je bil v lasti Okatvija, grofa Panizola (kranjski deželni vicedom). Za njim so ga imeli v posesti bosonogi avguštinci. Za njimi je prišel Janez Krstnik Benaglia, ki ga je leta 1680 prodal Wolfu Engelbrechtu, grofu Auerspergu, takratnemu deželnemu maršalu. Nato so bili lastniki še:
 1707 F.A. Schiffer pl. Schifferstein,
 J.K. Guttheimb,
 1751 grofica M.A. Auersperg,
 A.L. pl. Schildenfeld,
 1783 J.N. Auersperg; ta je združil dvorca Jamo in Zizaburg pod imenom Pepensfeld ali Fajfarjev grad.

Leta 1842 sta posestvo z gradom odkupila Jakob in Marija Kanc, nato pa leta 1870 Henrieta Gariboldi in leta 1873 Alojz Mayer. Slednji je že leta 1881 grad prodal, katerega je leta 1893 odkupil ljubljanski trgovec Anton Luckmann, po katerem je grad znan tudi kot Lu(c)kman(n)ov grad; leta 1926 je grad prešel v last Hubertu Luckmannu.

Slednji je grad prodal Krekovi meščansko-gospodinjski šoli, ki pa je zašel v težave, tako da so grad leta 1928 prodali ljudski in kmetijski posojilnici, ki sta si grad razdelili. Grad in tamkajšnjo šolo so prevzele mariborske šolske sestre, ki so ustanovili dekliško kuharsko-gospodinjsko šolo, nadzidale zgradbo za eno nadstropje, opremile šolo in internat ter zasadile angleški park, šolski vrt ter sadovnjak. 

Po drugi svetovni vojni je bila redovnicam prepovedana šolska dejavnost in 30. aprila 1948 so grad še nacionalizirali. V grad so naselili šolo za policijske pse, ki se je leta 1950 izselila na dvorišče, kjer je ostala do leta 1954. 

Leta 1950 je v gradu pričel delovati stacionarij za miličnike in partizanske borce, ki so zboleli za pljučno tuberkulozo. 10. septembra 1951 je bila tudi uradno ustanovljena Bolnišnica Ljudske milice zaprtega tipa. Čez dve leti (1953) je bolnica prevzela tudi zdravljenje zaposlenih v državnem sekretariatu za notranje zadeve; leta 1955 so ustanovo preimenovali v Zdravstveni dom Državnega sekretariata za notranje zadeve Ljudske republike Slovenije. Leta 1963 je bila ustanovljena Bolnica dr. Petra Držaja kot splošni javni zdravstveni dom.

Arhitektura 
Izgled renesančnega dvorca se najlepše vidi na Valvasorjevi Topografiji. Kompleks je obsegal dvorišče z vodnjakom in enonadstropno ključasto oblikovano zgradbo, ki je imela stolpičaste izzidke na dveh traktih. Eden od teh je bil nad glavnim vhodom. V pritličju je bil odprt, v nadstropju pa je bila odprta loža. Ob severnem traktu je bil balkon z nadstreškom, v manjšem prizidku pa altan.

Iz fotografije iz leta 1870-90, ki so jo našli v enem ljubljanskem antikvariatu je vidna enonadstropna stavba z mansardnimi okni. Pred poslopkem je vrt s topoli. Na sliki so vidna tudi gospodarska poslopja.

Na fotografiji iz leta 1926, objavljena v Ilustriranem Slovencu, je vidna v gospodinjsko šolo prezidana stavba.

Viri in opombe 

 Ivan Stopar, Grajske stavbe v Osrednji Sloveniji 1/4, Ljubljana Grad in dvorci, Viharnik 1999, ISBN 961-6057-22-7

Glej tudi 

 Seznam zgradb in objektov v Ljubljani

Jama
Jama
Jama
Grad Jama ( tudi Luckmannov grad ) je dvorec oz . graščina , ki se je nahajala ob Vodnikovi cesti v Šiški ( Ljubljana ) . Na njegovem mestu se sedaj nahaja Bolnica dr. Petra Držaja . Zgodovina Grad Jama se prvič omenja letakot Cheys , Keusch in Keysk . , tudi pey Keysk dacz der Gruben . To naj bi bil dvorec , ki je bil prodan Janezu Baumgartnerju in ga je letacesar Friderik III. v fevd podelil Juriju II. pl. Lambergu . Ime Jama je dobil v času obleganja turkov , ki so se utaborili v jami v Šiški . Tako je bil znan kot Grubenbrunn , Michaelsruhe , Iamma in nato Jama . Tedaj je bil v lasti Okatvija , grofa Panizola ( kranjski deželni vicedom ) . Za njim so ga imeli v posesti bosonogi avguštinci . Za njimi je prišel Janez Krstnik Benaglia , ki ga je letaprodal Wolfu Engelbrechtu , grofu Auerspergu , takratnemu deželnemu maršalu . Nato so bili lastniki še : F . A. Schiffer pl. Schifferstein , J . K. Guttheimb , grofica M . A. Auersperg , A . L. pl. Schildenfeld , J . N. Auersperg ; ta je združil dvorca Jamo in Zizaburg pod imenom Pepensfeld ali Fajfarjev grad . Letasta posestvo z gradom odkupila Jakob in Marija Kanc , nato pa letaHenrieta Gariboldi in letaAlojz Mayer. Slednji je že letagrad prodal , katerega je letaodkupil ljubljanski trgovec Anton Luckmann , po katerem je grad znan tudi kot Lu( c ) kman( n ) ov grad ; letaje grad prešel v last Hubertu Luckmannu . Slednji je grad prodal Krekovi meščansko - gospodinjski šoli , ki pa je zašel v težave , tako da so grad letaprodali ljudski in kmetijski posojilnici , ki sta si grad razdelili . Grad in tamkajšnjo šolo so prevzele mariborske šolske sestre , ki so ustanovili dekliško kuharsko - gospodinjsko šolo , nadzidale zgradbo za eno nadstropje , opremile šolo in internat ter zasadile angleški park , šolski vrt ter sadovnjak . Po drugi svetovni vojni je bila redovnicam prepovedana šolska dejavnost in aprilaso grad še nacionalizirali . V grad so naselili šolo za policijske pse , ki se je letaizselila na dvorišče , kjer je ostala do leta Letaje v gradu pričel delovati stacionarij za miličnike in partizanske borce , ki so zboleli za pljučno tuberkulozo . septembraje bila tudi uradno ustanovljena Bolnišnica Ljudske milice zaprtega tipa . Čez dve letije bolnica prevzela tudi zdravljenje zaposlenih v državnem sekretariatu za notranje zadeve ; letaso ustanovo preimenovali v Zdravstveni dom Državnega sekretariata za notranje zadeve Ljudske republike Slovenije . Letaje bila ustanovljena Bolnica dr. Petra Držaja kot splošni javni zdravstveni dom . Arhitektura Izgled renesančnega dvorca se najlepše vidi na Valvasorjevi Topografiji . Kompleks je obsegal dvorišče z vodnjakom in enonadstropno ključasto oblikovano zgradbo , ki je imela stolpičaste izzidke na dveh traktih . Eden od teh je bil nad glavnim vhodom . V pritličju je bil odprt , v nadstropju pa je bila odprta loža . Ob severnem traktu je bil balkon z nadstreškom , v manjšem prizidku pa altan . Iz fotografije iz leta ki so jo našli v enem ljubljanskem antikvariatu je vidna enonadstropna stavba z mansardnimi okni . Pred poslopkem je vrt s topoli . Na sliki so vidna tudi gospodarska poslopja . Na fotografiji iz leta objavljena v Ilustriranem Slovencu , je vidna v gospodinjsko šolo prezidana stavba . Viri in opombe Ivan Stopar , Grajske stavbe v Osrednji Sloveniji4 , Ljubljana Grad in dvorci , Viharnik ISBN22 - 7 Glej tudi Seznam zgradb in objektov v Ljubljani Jama Jama Jama