Siderski dan
Sidérski dan  ali  zvézdni dan je čas med dvema zaporednima kulminacijama zelo oddaljene zvezde. Na Zemlji je pravi zvezdni dan določen kot časovni interval med dvema zaporednima prehodoma pomladišča preko poldnevnika, ki pripada kraju opazovanja.
V astronomiji je zanimivo trajanje vrtenja Zemlje glede na oddaljene zvezde, ni pa toliko zanimivo trajanje vrtenja okoli vrtilne osi glede na Sonce.
Srednji siderski dan traja 23 h 56 m 4,099 s. To je 86.164,099 s ali 23,9345 h. V tem času se Zemlja zavrti za 360° v odnosu do oddaljenih zvezd. 
Sončev dan je za okoli 4 minute daljši, ker se mora Zemlja zavrteti še za približno 0,9856° (360/365,25), da pride Sonce v kulminacijo.
Zaradi nutacije in precesije se pomladišče premakne za okoli 0,014°  ali 50" na leto (polni krog naredi v 25.800 letih). Kot posledica je srednji zvezdni dan, ki odgovarja dvema zaporednima kulminacijama pomladišča, za 0,008 s krajši kot siderski dan.
Ločimo dve obliki siderskega dneva:
pravi siderski dan
srednji siderski dan
Pravi siderski dan je določen kot čas med dvema zaporednima kulminacijama pomladišča. Srednji siderski dan pa se določi kot povprečje pravih siderskih dnevov, ki se med seboj zaradi spreminjanja položaja pomladišča razlikujejo. 
Siderski dan je razdeljen na 24 siderskih ur, vsaka siderska ura pa ima 60 siderskih minut, ki imajo po 60 siderskih sekund.

Primerjava zvezdnega in Sončevega dne 
Zvezdni čas se izračuna na naslednji način (velja samo za progradno gibanje):

kjer je  kotna hitrost vrtenja Zemlje okoli osi (to na sliki odgovarja prehodu s točke 1 do točke 2).
Sončev čas pa se izračuna:
 
kjer smo dodali kot , ki je potreben za pot od točke 2 do točke 3. 
Ta kot ima velikost .
Tako dobimo
 
ali 

Za siderski dan dobimo :
  s.
Kar odgovarja  23 h 56 m in 4,09 s.
Siderski dan je pri progradnem gibanju (primer Zemlja) krajši kot Sončev dan.

Glej tudi 

 siderski čas

Zunanje povezave 

 Kalkulator za izračun siderskega časa  

Čas
Merjenje časa
Sidérski dan ali zvézdni dan je čas med dvema zaporednima kulminacijama zelo oddaljene zvezde . Na Zemlji je pravi zvezdni dan določen kot časovni interval med dvema zaporednima prehodoma pomladišča preko poldnevnika , ki pripada kraju opazovanja . V astronomiji je zanimivo trajanje vrtenja Zemlje glede na oddaljene zvezde , ni pa toliko zanimivo trajanje vrtenja okoli vrtilne osi glede na Sonce . Srednji siderski dan trajahm099 s. To je164 ,099 s ali9345 h . V tem času se Zemlja zavrti za v odnosu do oddaljenih zvezd . Sončev dan je za okoliminute daljši , ker se mora Zemlja zavrteti še za približno9856°365 ,25 ) , da pride Sonce v kulminacijo . Zaradi nutacije in precesije se pomladišče premakne za okoli014° ali na leto ( polni krog naredi v800 letih ) . Kot posledica je srednji zvezdni dan , ki odgovarja dvema zaporednima kulminacijama pomladišča , za008 s krajši kot siderski dan . Ločimo dve obliki siderskega dneva : pravi siderski dan srednji siderski dan Pravi siderski dan je določen kot čas med dvema zaporednima kulminacijama pomladišča . Srednji siderski dan pa se določi kot povprečje pravih siderskih dnevov , ki se med seboj zaradi spreminjanja položaja pomladišča razlikujejo . Siderski dan je razdeljen nasiderskih ur , vsaka siderska ura pa imasiderskih minut , ki imajo posiderskih sekund . Primerjava zvezdnega in Sončevega dne Zvezdni čas se izračuna na naslednji način ( velja samo za progradno gibanje ) : kjer je kotna hitrost vrtenja Zemlje okoli osi ( to na sliki odgovarja prehodu s točkedo točke Sončev čas pa se izračuna : kjer smo dodali kot , ki je potreben za pot od točkedo točke Ta kot ima velikost \ . Tako dobimo ali Za siderski dan dobimo \ : s. Kar odgovarja hm in09 s. Siderski dan je pri progradnem gibanju ( primer Zemlja ) krajši kot Sončev dan . Glej tudi siderski čas Zunanje povezave Kalkulator za izračun siderskega časa Čas Merjenje časa