Vilko Novak
Vilko Novak (madžarsko Novák Vilmos) etnolog, slavist, literarni zgodovinar, urednik, prevajalec, * 28. april 1909, Beltinci, Avstro-Ogrska † 8. oktober 2003, Ljubljana.

Življenje in delo 
Rodil se je v Prekmurju očetu krojaču Francu in materi Marjeti (rojena Baša).

Na Filozofski fakulteti v Ljubljani je študiral zgodovino južnoslovanskih jezikov in slovenistiko in leta 1933 diplomiral. Kot gimnazijski profesor je 15 let poučeval slovenščino v Mariboru, Murski Soboti, Kranju in Ljubljani, med vojno pa srbohrvaščino v Senti. Leta 1944 je v Budimpešti doktoriral s slavistično obravnavo Štefana Küzmiča, po drugi svetovni vojni pa v Ljubljani nadaljeval prekinjeni študij etnologije ter doktoriral leta 1947 z delom Ljudska prehrana v Prekmurju. Od leta 1948 do 1978 je bil zaposlen kot profesor oddelka za etnologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani (od 1972 kot redni profesor, zadnji dve leti honorarno), ki ga je od 1957 do 1974 tudi vodil. 

Veliko je preučeval in pisal o slovenski ljudski kulturi (prehrana, medicina, lončarstvo, vinogradništvo, stavbarstvo, živinoreja, planšarstvo, pridelovanje lanu, tkalstvo, suknarstvo, običaji, šege), od leta 1962 pa sodeloval pri pripravi Etnološkega atlasa Jugoslavije. Raziskoval je jezikoslovno, slovstveno in kulturnozgodovinsko problematiko Prekmurja. Zasnoval in uredil je več del, sestavil Slovar stare knjižne prekmurščine, uredil knjige tistih, ki so pisali o problematiki na mejnem slovensko-madžarskem območju ter prevajal iz madžarščine in češčine. Najpomembnejša sta prevoda Finžgarjevih Stricev v prekmurščino in skupaj s Tinetom Debeljakom poslovenjena pesnitev Imreta Madách, Tragedija človeka. Pisal je o duhovni kulturi ter o avtorjih, ki so raziskovali življenje Slovencev (Jožef Košič, Števan Kühar, Avgust Pavel ...). Kot pesnik je  objavljal v reviji Mladika in reviji Stopinje ter izdal pesniško zbirko Zbogom življenje. 

Svoja dela je po navadi podpisoval s polnim imenom, včasih z inicialkama (V. N., V. B., G. S.), s kratico (B-Belt., Beltinčar, K), s psevdonimom (Marko Baša, Vid Dolinec, Pavel Gorčanec, Vid Goričanec, Vid Strehovec) ali pa z domišljijskim podpisom (Admirator, Akademik, Prekmurski akademik, Dobeljski, Modinski, Novogorski, Pannonicus, Ravenski, Transmuranus).

Bil je častni član Slavističnega društva Slovenije in Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Leta 1992 je prejel plaketo Pro cultura Hungarica za dolgoletno vzdrževanje slovensko-madžarskih stikov, leta 1994 naziv zaslužni profesor ljubljanske univerze, leta 1998 Murkovo priznanje ter leto zatem Srebrni častni znak svobode RS.

Z njegovo pomočjo je Franc Novak napisal slovar beltinskega narečja.

Viri 

Vilko Novak. Častni član Slavističnega društva Slovenije  

Inštitut za slovensko narodopisje–predhodniki

Milko Matičetov: Devetdeset let prof. Vilka Novaka. Mohorjev koledar, 2000. 189–194

Bibliografija

 Monografije

 Izbor prekmurske književnosti. Celje: Mohorjeva družba, 1936 
 Jožef Košič, prekmurski pisatelj. Ljubljana: SAZU, 1958 
 Slovenska ljudska kultura. Ljubljana: DZS, 1960 
 Slovenske ljudske pesmi = Szlovén népdalok (v madž. prev. Avgust Pavel). Murska Sobota: Pomurska založba, 1967 
 Über den Charakter der Slowenischen Volkskultur in Kärnten. München: Trofenik, 1973 
 Izbor prekmurskega slovstva. Ljubljana: Zadruga katoliških duhovnikov, 1976 
 Slovenske ljudske molitve. Ljubljana: Družina, 1983 
 Raziskovalci slovenskega življenja. Ljubljana: Cankarjeva založba, 1986 
 Slovar stare knjižne prekmurščine: poskusni snopič. Ljubljana: ZRC SAZU, 1988 

 Izbrano uredniško delo
 Slovenska krajina: zbornik ob petnajstletnici osvobojenja. Beltinci: Konzorcij, 1935 
 Jožef Baša: Prekmurske pesmi. Celje: Družba sv. Mohorja, 1936 
 Števan Kühar: Ljudsko izročilo Prekmurja. Murska Sobota: Pomurska založba, 1988 
 Martjanska pesmarica. Ljubljana: ZRC SAZU, 1997 

 Izbrani prevodi
 Zlata puščica (madžarske pravljice; prev. skupaj s Š. Barbaričem). Ljubljana: Mladinska knjiga, 1956 
 Milán Füst: Zgodba moje žene. Maribor: Obzorja, 1966 
 Béla Illés: Karpatska rapsodija. Murska Sobota: Pomurska založba, 1982 

Rojeni leta 1909
Umrli leta 2003
Slovenski etnologi
Slovenski slavisti
Slovenski literarni zgodovinarji
Slovenski uredniki
Slovenski prevajalci
Prekmurski pisci
Prejemniki Murkovega priznanja
Zaslužni profesorji Univerze v Ljubljani
Osebnosti iz Občine Beltinci
Vilko Novak ( madžarsko Novák Vilmos ) etnolog , slavist , literarni zgodovinar , urednik , prevajalec , * april Beltinci , Avstro - Ogrska † oktober Ljubljana . Življenje in delo Rodil se je v Prekmurju očetu krojaču Francu in materi Marjeti ( rojena Baša ) . Na Filozofski fakulteti v Ljubljani je študiral zgodovino južnoslovanskih jezikov in slovenistiko in letadiplomiral . Kot gimnazijski profesor jelet poučeval slovenščino v Mariboru , Murski Soboti , Kranju in Ljubljani , med vojno pa srbohrvaščino v Senti . Letaje v Budimpešti doktoriral s slavistično obravnavo Štefana Küzmiča , po drugi svetovni vojni pa v Ljubljani nadaljeval prekinjeni študij etnologije ter doktoriral letaz delom Ljudska prehrana v Prekmurju . Od letadoje bil zaposlen kot profesor oddelka za etnologijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani ( odkot redni profesor , zadnji dve leti honorarno ) , ki ga je oddotudi vodil . Veliko je preučeval in pisal o slovenski ljudski kulturi ( prehrana , medicina , lončarstvo , vinogradništvo , stavbarstvo , živinoreja , planšarstvo , pridelovanje lanu , tkalstvo , suknarstvo , običaji , šege ) , od letapa sodeloval pri pripravi Etnološkega atlasa Jugoslavije . Raziskoval je jezikoslovno , slovstveno in kulturnozgodovinsko problematiko Prekmurja . Zasnoval in uredil je več del , sestavil Slovar stare knjižne prekmurščine , uredil knjige tistih , ki so pisali o problematiki na mejnem slovensko - madžarskem območju ter prevajal iz madžarščine in češčine . Najpomembnejša sta prevoda Finžgarjevih Stricev v prekmurščino in skupaj s Tinetom Debeljakom poslovenjena pesnitev Imreta Madách , Tragedija človeka . Pisal je o duhovni kulturi ter o avtorjih , ki so raziskovali življenje Slovencev ( Jožef Košič , Števan Kühar , Avgust Pavel \ . . . ) . Kot pesnik je objavljal v reviji Mladika in reviji Stopinje ter izdal pesniško zbirko Zbogom življenje . Svoja dela je po navadi podpisoval s polnim imenom , včasih z inicialkama ( V . N . , V. B . , G. S . ) , s kratico ( B - Belt . , Beltinčar , K ) , s psevdonimom ( Marko Baša , Vid Dolinec , Pavel Gorčanec , Vid Goričanec , Vid Strehovec ) ali pa z domišljijskim podpisom ( Admirator , Akademik , Prekmurski akademik , Dobeljski , Modinski , Novogorski , Pannonicus , Ravenski , Transmuranus ) . Bil je častni član Slavističnega društva Slovenije in Slovenske akademije znanosti in umetnosti . Letaje prejel plaketo Pro cultura Hungarica za dolgoletno vzdrževanje slovensko - madžarskih stikov , letanaziv zaslužni profesor ljubljanske univerze , letaMurkovo priznanje ter leto zatem Srebrni častni znak svobode RS . Z njegovo pomočjo je Franc Novak napisal slovar beltinskega narečja . Viri Vilko Novak . Častni član Slavističnega društva Slovenije Inštitut za slovensko narodopisje –predhodniki Milko Matičetov : Devetdeset let prof. Vilka Novaka . Mohorjev koledar , 194 Bibliografija Monografije Izbor prekmurske književnosti . Celje : Mohorjeva družba , Jožef Košič , prekmurski pisatelj . Ljubljana : SAZU , Slovenska ljudska kultura . Ljubljana : DZS , Slovenske ljudske pesmi = Szlovén népdalok ( v madž. prev . Avgust Pavel ) . Murska Sobota : Pomurska založba , Über den Charakter der Slowenischen Volkskultur in Kärnten . München : Trofenik , Izbor prekmurskega slovstva . Ljubljana : Zadruga katoliških duhovnikov , Slovenske ljudske molitve . Ljubljana : Družina , Raziskovalci slovenskega življenja . Ljubljana : Cankarjeva založba , Slovar stare knjižne prekmurščine : poskusni snopič . Ljubljana : ZRC SAZU , Izbrano uredniško delo Slovenska krajina : zbornik ob petnajstletnici osvobojenja . Beltinci : Konzorcij , Jožef Baša : Prekmurske pesmi . Celje : Družba sv . Mohorja , Števan Kühar : Ljudsko izročilo Prekmurja . Murska Sobota : Pomurska založba , Martjanska pesmarica . Ljubljana : ZRC SAZU , Izbrani prevodi Zlata puščica ( madžarske pravljice ; prev . skupaj s Š. Barbaričem ) . Ljubljana : Mladinska knjiga , Milán Füst : Zgodba moje žene . Maribor : Obzorja , Béla Illés : Karpatska rapsodija . Murska Sobota : Pomurska založba , Rojeni leta Umrli leta Slovenski etnologi Slovenski slavisti Slovenski literarni zgodovinarji Slovenski uredniki Slovenski prevajalci Prekmurski pisci Prejemniki Murkovega priznanja Zaslužni profesorji Univerze v Ljubljani Osebnosti iz Občine Beltinci