Minaret
Minarét (turško minare iz arabskega منارة ali pogosteje مئذنة, menāre - svetilnik) je visok vitek stolp islamske mošeje z enim ali več balkoni, s katerih mujezin poziva vernike k molitvi. Stolp je lahko samostojen ali sestavni del mošeje in ima pogosto krono čebulne oblike.

Zgodovina in razvoj 

Najzgodnejše mošeje niso imele minaretov. Iz prvih Mohamedovih spisov (hadith), ko so kasneje postali sestavni del Korana, je razvidno, da so v Medini pozivali vernike k molitvi kar s strehe Mohamedove hiše, ki je bila hkrati tudi molilnica. Prvi minareti so se pojavili kakšnih osemdeset let po Mohamedovi smrti v Kairouanu v Tuniziji in Damasku v Siriji in so služili kot opazovalnice in svetilniki. Zgled za arhitekturo kasneje zgrajenih mošej je bila verjetno Velika mošeja v Damasku, ki je bila zgrajena leta 705.

Najstarejši minaret je že omenjeni minaret v Kairouanu, ki je del svetovne kulturne dediščine. Najvišji minaret ima mošeja Hasana II. v Casablanci, Maroko, ki je visok 210 m. Najvišji minaret, ki je zidan iz opeke, je Qutb Minar v Delhiju, Indija, ki je visok 72,5 m in je tudi del svetovne kulturne dediščine. V Teheranu, Iran, se trenutno gradita dva minareta, ki bosta visoka 230 m. Največje število minaretov, deset, ima Prerokova mošeja v Medini.

Zgradba 

Minaret je sestavljen iz treh osnovnih elementov: temeljev, stolpa in galerije. Temelji minareta so vedno kvadratne oblike, običajno izkopani v zemljo do trdne nosilne podlage in zasuti z gramozom. Minareti so konične, valjaste ali poligonalne, najpogosteje štirikotne in osmerokotne oblike. Spiralno stopnišče v stolpu je zavito v smeri proti urnemu kazalcu in daje vitkemu stolpu dodatno trdnost. Galerija oziroma balkon obkroža zgornji del stolpa in služi mujezinu za pozivanje vernikov k molitvi. Balkon ima (lahko) baldahinu podoben nadstrešek in je (lahko) okrašen z okrasno opeko, emajliranimi ploščicami, obrobami, loki in napisi.

Krajevni slogi in arhitektura 

Krajevni slogi in arhitektura minaretov so zelo različni in odvisni od kraja in časa, v katerem so jih zgradili. Prepoznavni so naslednji slogi:

Tunizija (7. stoletje) štirikotne: mošeja Uqba v Kairouanu ima najstarejši minaret v muslimanskem svetu.

Turčija (11. stoletje): mošeje imajo 1, 2, 4 ali 6 minaretov, odvisno od njene velikosti. Minareti so vitki in valjaste oblike.

Egipt (7. stoletje) in Sirija (do 13. stoletja): minareti so nizki stolpi kvadratne oblike umeščeni na štiri vogale mošeje.

Irak: prosto stoječi in proti vrhu zoženi minareti s spiralnim stopniščem (Malwiya minaret v Samarri).

Egipt (15. stoletje): osmerokotni stolpi z dvema galerijama, od katerih je zgornja manjša od spodnje. Na zgornji galeriji je obokano stebrišče, zaključeno z okrasnimi fialami.

Perzija (17. stoletje): mošeje imajo praviloma dva para vitkih minaretov, ki stojijo ob vhodu. Na minaretih so pokriti balkoni, obloženi z modrimi ploščicami (majolika).

Tatarstan (18. stoletje): mošeje imajo po en minaret, ki se dviga iz strehe v sredini mošeje.

Maroko: mošeje imajo praviloma po en minaret kvadratne oblike. Edini osmerokotni minaret stoji v Chefchaouenu na severu države.

Južna Azija: osmerokotni minaret, običajno s tremi balkoni, z zgornjo pokrito čebulasto kupolo in dodano majhno fialo.

Viri 

 Opća enciklopedija JLZ, V, L-Nigh,488, Zagreb (1978)
 Minaret, Enciklopedija Orienta

Zunanje povezave 

 Prerokova mošeja v Medini

Islamska arhitektura
Arabska arhitektura
Minarét ( turško minare iz arabskega منا ر ة ali pogosteje مئذ ن ة , menāre - svetilnik ) je visok vitek stolp islamske mošeje z enim ali več balkoni , s katerih mujezin poziva vernike k molitvi . Stolp je lahko samostojen ali sestavni del mošeje in ima pogosto krono čebulne oblike . Zgodovina in razvoj Najzgodnejše mošeje niso imele minaretov . Iz prvih Mohamedovih spisov ( hadith ) , ko so kasneje postali sestavni del Korana , je razvidno , da so v Medini pozivali vernike k molitvi kar s strehe Mohamedove hiše , ki je bila hkrati tudi molilnica . Prvi minareti so se pojavili kakšnih osemdeset let po Mohamedovi smrti v Kairouanu v Tuniziji in Damasku v Siriji in so služili kot opazovalnice in svetilniki . Zgled za arhitekturo kasneje zgrajenih mošej je bila verjetno Velika mošeja v Damasku , ki je bila zgrajena leta Najstarejši minaret je že omenjeni minaret v Kairouanu , ki je del svetovne kulturne dediščine . Najvišji minaret ima mošeja Hasana II. v Casablanci , Maroko , ki je visokm . Najvišji minaret , ki je zidan iz opeke , je Qutb Minar v Delhiju , Indija , ki je visok5 m in je tudi del svetovne kulturne dediščine . V Teheranu , Iran , se trenutno gradita dva minareta , ki bosta visokam . Največje število minaretov , deset , ima Prerokova mošeja v Medini . Zgradba Minaret je sestavljen iz treh osnovnih elementov : temeljev , stolpa in galerije . Temelji minareta so vedno kvadratne oblike , običajno izkopani v zemljo do trdne nosilne podlage in zasuti z gramozom . Minareti so konične , valjaste ali poligonalne , najpogosteje štirikotne in osmerokotne oblike . Spiralno stopnišče v stolpu je zavito v smeri proti urnemu kazalcu in daje vitkemu stolpu dodatno trdnost . Galerija oziroma balkon obkroža zgornji del stolpa in služi mujezinu za pozivanje vernikov k molitvi . Balkon ima ( lahko ) baldahinu podoben nadstrešek in je ( lahko ) okrašen z okrasno opeko , emajliranimi ploščicami , obrobami , loki in napisi . Krajevni slogi in arhitektura Krajevni slogi in arhitektura minaretov so zelo različni in odvisni od kraja in časa , v katerem so jih zgradili . Prepoznavni so naslednji slogi : Tunizija stoletje ) štirikotne : mošeja Uqba v Kairouanu ima najstarejši minaret v muslimanskem svetu . Turčija stoletje ) : mošeje imajoaliminaretov , odvisno od njene velikosti . Minareti so vitki in valjaste oblike . Egipt stoletje ) in Sirija ( do stoletja ) : minareti so nizki stolpi kvadratne oblike umeščeni na štiri vogale mošeje . Irak : prosto stoječi in proti vrhu zoženi minareti s spiralnim stopniščem ( Malwiya minaret v Samarri ) . Egipt stoletje ) : osmerokotni stolpi z dvema galerijama , od katerih je zgornja manjša od spodnje . Na zgornji galeriji je obokano stebrišče , zaključeno z okrasnimi fialami . Perzija stoletje ) : mošeje imajo praviloma dva para vitkih minaretov , ki stojijo ob vhodu . Na minaretih so pokriti balkoni , obloženi z modrimi ploščicami ( majolika ) . Tatarstan stoletje ) : mošeje imajo po en minaret , ki se dviga iz strehe v sredini mošeje . Maroko : mošeje imajo praviloma po en minaret kvadratne oblike . Edini osmerokotni minaret stoji v Chefchaouenu na severu države . Južna Azija : osmerokotni minaret , običajno s tremi balkoni , z zgornjo pokrito čebulasto kupolo in dodano majhno fialo . Viri Opća enciklopedija JLZ , V , L - Nigh ,488, Zagreb Minaret , Enciklopedija Orienta Zunanje povezave Prerokova mošeja v Medini Islamska arhitektura Arabska arhitektura