Girona
Girona (špansko Gerona) je glavno mesto španske province Girone in komarče Gironés. Mesto z okoli 100.000 prebivalci leži v severovzhodnem delu Katalonije ob reki Ter in njenih pritokih Onyar, Galligants in Güell.

Zgodovina 

Ozemlje Girone je prvotno naseljevalo ibersko ljudstvo Ausetani. V obdobju starega Rima so na tem kraju Rimljani postavili citadelo, imenovano Gerunda. Po propadu zahodnorimskega imperija so Gironi vladali sprva Vizigoti, kasneje so jo zasedli Mavri. Leta 785 jo je osvojil Karel Veliki in jo naredil za eno od štirinajstih prvotnih grofij Katalonije. Barcelonski grof Wilfred jo je priključil k svoji grofiji v letu 878. V 11. stoletju je bila Girona pod kraljem Aragonije in Navare Alfonzom I. razglašena za mesto. Nekdanja grofija je leta 1351 pod Petrom III. postala vojvodstvo. V času Napoleonskih vojn so jo leta 1809 po sedemmesečnem obleganju zasedli francoski vojaki, pod njihovo vladavino (1809-1813) je bila središče departmaja Ter. Obrambno obzidje je bilo zaradi širjenja mesta navzven porušeno konec 19. stoletja. Vzhodni del obzidja, imenovan Passeig de la Muralla, je bil v zadnjem času delno obnovljen in danes oblikuje turistično pot okoli starega dela Girone.

Gironska škofija je bila verjetno ustanovljena leta 247. Danes z gotsko katedralo Matere Božje, grajeno od 11. do 18. stoletja, pripada nadškofiji v Tarragoni.

V 12. stoletju se je v mestu oblikovala močna židovska skupnost z eno najpomembnejših kabalističnih šol v Evropi.

Pobratena mesta 
 Albi (Jug-Pireneji/Oksitanija, Francija),
 Bluefields (Nikaragva),
 Farsia (Zahodna Sahara),
 Nashville (Tennessee, Združene države Amerike),
 Nueva Gerona (Kuba),
 Perpignan (Roussillon/Oksitanija, Francija)
 Reggio Emilia (Emilija - Romanja, Italija).

Zunanje povezave 

Mesta v Kataloniji
Girona ( špansko Gerona ) je glavno mesto španske province Girone in komarče Gironés . Mesto z okoli000 prebivalci leži v severovzhodnem delu Katalonije ob reki Ter in njenih pritokih Onyar , Galligants in Güell . Zgodovina Ozemlje Girone je prvotno naseljevalo ibersko ljudstvo Ausetani . V obdobju starega Rima so na tem kraju Rimljani postavili citadelo , imenovano Gerunda . Po propadu zahodnorimskega imperija so Gironi vladali sprva Vizigoti , kasneje so jo zasedli Mavri . Letajo je osvojil Karel Veliki in jo naredil za eno od štirinajstih prvotnih grofij Katalonije . Barcelonski grof Wilfred jo je priključil k svoji grofiji v letu V stoletju je bila Girona pod kraljem Aragonije in Navare Alfonzom I. razglašena za mesto . Nekdanja grofija je letapod Petrom III. postala vojvodstvo . V času Napoleonskih vojn so jo letapo sedemmesečnem obleganju zasedli francoski vojaki , pod njihovo vladavinoje bila središče departmaja Ter. Obrambno obzidje je bilo zaradi širjenja mesta navzven porušeno konec stoletja . Vzhodni del obzidja , imenovan Passeig de la Muralla , je bil v zadnjem času delno obnovljen in danes oblikuje turistično pot okoli starega dela Girone . Gironska škofija je bila verjetno ustanovljena leta Danes z gotsko katedralo Matere Božje , grajeno od do stoletja , pripada nadškofiji v Tarragoni . V stoletju se je v mestu oblikovala močna židovska skupnost z eno najpomembnejših kabalističnih šol v Evropi . Pobratena mesta Albi ( Jug - Pireneji / Oksitanija , Francija ) , Bluefields ( Nikaragva ) , Farsia ( Zahodna Sahara ) , Nashville ( Tennessee , Združene države Amerike ) , Nueva Gerona ( Kuba ) , Perpignan ( Roussillon / Oksitanija , Francija ) Reggio Emilia ( Emilija - Romanja , Italija ) . Zunanje povezave Mesta v Kataloniji