Ptičja direktiva
Ptičja direktiva je neformalno ime za Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic.

Ptičja direktiva je najstarejši predpis Evropske unije s področja varstva narave. Direktiva je vzpostavila obsežen sistem varstva za vse prostoživeče vrste ptic v Uniji. Sprejeta je bila kot odgovor na naraščajočo zaskrbljenost zaradi upadanja populacij ptic, kar je posledica onesnaženj, uničevanja habitatov in prekomernega lova. Države članice so se strinjale, da so ptice - mnoge vrste so selivke - skupna naravna dediščina vse Unije, zaradi česar njihovo varstvo zahteva sodelovanje vseh članic.

Direktiva priznava, da je izgubljanje in degradiranje habitatov največja grožnja ohranjanju ptic v Uniji. Zato veliko pozornost posveča ohranjanju habitatov ogroženih vrst ptic. Države članice morajo za vse vrste ptic iz Dodatka I direktive in za vse redno pojavljajoče se migratorne vrste ptic, ki so potrebne varstva, oblikovati posebna območja varstva (Special Protection Area - SPA), imenovana tudi območja Natura 2000. Države članice so na SPA območjih dolžne zagotavljati, da so populacije varovanih vrst ptic v ugodnem stanju.

Ptičja direktiva je bila večkrat spremenjena in dopolnjena. Največ sprememb je bilo na Dodatkih, kjer so seznami vrst ptic z različnimi varstvenimi režimi. Dodatki so se spreminjali ob vsaki širitvi Evropske unije. Zadnja prečiščena verzija (t. i. kodificirana različica) Ptičje direktive z dne 30. novembra 2009 nosi oznako 2009/147/ES.

Zunanje povezave 
 Ptičja direktiva, prečiščeno besedilo Uradno besedilo v Slovenščini, objavljeno v Uradnem listu Evropske unije 26.1.2010
 Uradne spletne strani Evropske komisije o Ptičji direktivi
 Brošura Evropske komisije (2006): Sodbe Evropskega sodišča povezane z Ptičjo in Habitatno direktivo

1979 v politiki

Ornitologija
Direktive Evropske skupnosti
Varstvo narave
Natura 2000
Okoljsko pravo
Ptičja direktiva je neformalno ime za Direktivo Sveta409 /EGS z dne aprilao ohranjanju prosto živečih ptic . Ptičja direktiva je najstarejši predpis Evropske unije s področja varstva narave . Direktiva je vzpostavila obsežen sistem varstva za vse prostoživeče vrste ptic v Uniji . Sprejeta je bila kot odgovor na naraščajočo zaskrbljenost zaradi upadanja populacij ptic , kar je posledica onesnaženj , uničevanja habitatov in prekomernega lova . Države članice so se strinjale , da so ptice - mnoge vrste so selivke - skupna naravna dediščina vse Unije , zaradi česar njihovo varstvo zahteva sodelovanje vseh članic . Direktiva priznava , da je izgubljanje in degradiranje habitatov največja grožnja ohranjanju ptic v Uniji . Zato veliko pozornost posveča ohranjanju habitatov ogroženih vrst ptic . Države članice morajo za vse vrste ptic iz Dodatka I direktive in za vse redno pojavljajoče se migratorne vrste ptic , ki so potrebne varstva , oblikovati posebna območja varstva ( Special Protection Area - SPA ) , imenovana tudi območja Natura Države članice so na SPA območjih dolžne zagotavljati , da so populacije varovanih vrst ptic v ugodnem stanju . Ptičja direktiva je bila večkrat spremenjena in dopolnjena . Največ sprememb je bilo na Dodatkih , kjer so seznami vrst ptic z različnimi varstvenimi režimi . Dodatki so se spreminjali ob vsaki širitvi Evropske unije . Zadnja prečiščena verzija ( t . i. kodificirana različica ) Ptičje direktive z dne novembranosi oznako147 /ES. Zunanje povezave Ptičja direktiva , prečiščeno besedilo Uradno besedilo v Slovenščini , objavljeno v Uradnem listu Evropske unije1. 2010 Uradne spletne strani Evropske komisije o Ptičji direktivi Brošura Evropske komisije Sodbe Evropskega sodišča povezane z Ptičjo in Habitatno direktivo 1979 v politiki Ornitologija Direktive Evropske skupnosti Varstvo narave Natura Okoljsko pravo