Papež Štefan I.
Sveti Štefan I., papež (in mučenec, glej Ocena), Rimskokatoliške cerkve, * okoli 200 n. št., Rim (Italija, Rimsko cesarstvo); † 2. avgust 257, Rim ( Italija, Rimsko cesarstvo). V Rimskokatoliški cerkvi god 2. avgust.

Življenjepis 
Štefan izhaja iz znamenite rodovine Julijev (latinsko: gens Julia). Njegovo ime στεφανος izhaja iz grščine in pomeni „ovenčani” . Kot arhidiakon je služil papežu Luciju in postal njegov naslednik.

Spor glede krsta skesanih povratnikov 
Pod njegovim pontifikatom, ki se je začel 12. maja 254, je Cerkev na zunaj živela v miru, niso je preganjali. Zgodovinar Evzebij glede tega piše: »Cesar Valerijan se je na začetku svojega vladanja vedel do kristjanov bolj naklonjeno kot vsi njegovi predniki; zato se je na dvoru obdal z bogaboječimi ljudmi.«

Toda Cerkev so pretresali hudi notranji spori. Šlo je za veljavnost krsta krivovercev, krsta, ki so ga podeljevali krivoverci: kako ravnati z ljudmi, ki so bili krščeni v krivoverstvu ali razkolu, pa so prišli v katoliško Cerkev. V Rimu, Palestini in Aleksandriji so imeli tak krst za veljaven, v latinski Afriki (predvsem področje današnje Tunizije) pa so krstu krivovercev odrekali veljavnost in spreobrnjence na novo krščevali. To mnenje je posebej zagovarjal kartaginski škof Ciprijan in tudi sinoda afriških škofov, ki jo je sklical; vztrajal je pri tem, da o takih vprašanjih odločajo krajevne Cerkve. Papež Štefan je v zelo odločnem pismu Ciprijanu prepovedal ponovno krščevanje. Očitno se je pri svoji odločitvi skliceval tudi na primat rimskega škofa. Ciprijan papeškega prvenstva sicer ni osporaval; menil pa je, da se ne nanaša na to zadevo. Ta spor se je umiril, ko se je pod cesarjem Valerijanom (253-260) spet začelo preganjanje kristjanov. Papež Štefan in škof Ciprijan sta oba umrla mučeniške smrti leta 257.

Določbe 
 Poudarjal je neločljivost zakona ter uvedel zaroko; bodoči mož in žena sta si torej pri zaroki že obljubila zvestobo, ki naj bi utrdila nameravani zakon.
 Papež Štefan je določil, da se smejo bogoslužna oblačila nositi le za opravljanje krščanskih obredov.

Smrt in češčenje

Smrt 

Čeprav se je na začetku do kristjanov kazal izredno strpnega, je pozneje cesar Valerijan (253-260) začel hudo preganjanje kristjanov. Ena prvih žrtev je bil rimski škof. Papež Štefan je ravno sedel na svojem papeškem sedežu in opravljal sveto mašo; takrat je vdrl cesarjev človek in ga obglavil 2. avgusta leta 257.

Češčenje 
Pokopan je bil na Kalistovem pokopališču. Njegovo truplo je prenesel Pavel I. v cerkev San Silvestro in Capite, kjer so ga našli 1596. Klemen VIII. ga je dal položiti pod veliki oltar. Izročilo pravi, da so 1682 njegovo truplo prenesli v cerkev Santo Stefano dei Cavalieri v Pisi.

Relikvijo njegove glave (lobanje) hranijo v srebrnem relikvijariju v mestu Hvar na otoku Hvaru, kjer je tudi zavetnik mesta, otoka in škofije. Na Hvaru častijo Štefana s slovesno procesijo; da bi se privabilo več turistov iz mesta in okolice, je od nedavnega procesija tudi 2. avgusta, ko je obletnica smrti papeža Štefana. To relikvijo, ki jo nosijo v procesiji člani krajevne Bratovščine svetega Nikolaja, je podaril 1899 takratnemu hvarskemu škofu Fulgenciju Carevu takratni beneški patriarh in kardinal Jožef Sarto, poznejši papež Pij X. in svetnik. Relikvijo je vzel iz kripte cerkve San Zaccaria v Benetkah. 

Za zavetnika ga ima mesto, otok in škofija Hvar, mesto Stari Grad in otok Vis.

Ocena 
Papež Štefan I. se od 1969 v katoliški Cerkvi uradno ne slavi več kot mučenec, ker nekateri zgodovinarji menijo, da poročilo o mučeništvu izhaja iz poznejšega časa in mu pripisujejo značaj pobožne legende. Večina  zgodovinarjev pa ga ima za mučenca. 

Tako pretirano upoštevanje (nekaterih) zgodovinarjev bi imenoval zgodovinar Maks Miklavčič historicizem in se je začelo širiti zlasti okrog Drugega vatikanskega koncila pod papežema Janezom XXIII. in Pavlom VI.. Zgodovinski viri manjkajo zlasti iz časa preganjanj.

Viri 
M. Benedik: Papeži od Petra do Janeza Pavla II., Mohorjeva družba Celje  1989.
Leto svetnikov, Zadruga katoliških duhovnikov v Ljubljani, IV deli (1968-1973). Izdajo sta pripravila M. Miklavčič in J. Dolenc.
Lexikon für Theologie und Kirche I-X, 2. Auflage, Herder, Freiburg im Breisgau 1930-1938.
O. Bitschnau: Das Leben der Heiligen Gottes, Gebr. Carl&Nicolaus Benziger, Einsiedeln-NewYork-Cincinati-St.Louis 1883, 2. izdaja.
F. X. Seppelt –K. Löffler: Papstgeschichte von den Anfängen bis zur Gegenwart, Verlag Josef Kösel&Friedrich Pustet, München 1933.
J. Marx: Lehrbuch der Kirchengeschichte, Achte verbesserte Auflage, G.m.b.H. Trier 1922.
A. Franzen: Pregled povijesti Crkve, Kršćanska sadašnjost – Glas koncila, Zagreb 1970. (po:Kleine Kirchengeschichte, Herder-Bücherei Bd. 237/238. Freiburg i. B. 1968, 2. izdaja).
C. L. Dedek: Szentek élete I, Kiss János, Budapest 1899.
C. L. Dedek: Szentek élete II, Pallas irodalmi és nyomdai részvénytársaság, Budapest 1900.
M. Vogel: Szentek élete II, Prevedel v madžarščino A. Karl. Wajdits Nándor, Budapest (pred) 1900.
B. Bangha S.J.: Katolikus lexikon I-IV, A magyar kultúra kiadása, Budapest 1931–1933.
I. Diós: A szentek élete, Szent István Társulat, Budapest 1984. 
F. Chobot: A pápák története. Pátria, Rákospalota 1909.
A. Schütz: Szentek élete az év minden napjára I-IV zv., Szent István-Társulat, Budapest 1932–1933.

Opombe

Glej tudi 
 seznam papežev
seznam svetnikov

Zunanje povezave 

Liber Pontificalis (v angleščini).
Catholic Encyclopedia New Advent (angleško).
Biography Pope Stephen I (angleško).
Defending the Faith: St. Stephen I – from the book by Joseph Brusher (angleško). 

Rojeni v 3. stoletju
Umrli v 3. stoletju
Svetniki
Sveti Štefan I . , papež ( in mučenec , glej Ocena ) , Rimskokatoliške cerkve , * okolin . št . , Rim ( Italija , Rimsko cesarstvo ) ; † avgust Rim ( Italija , Rimsko cesarstvo ) . V Rimskokatoliški cerkvi god avgust . Življenjepis Štefan izhaja iz znamenite rodovine Julijev ( latinsko : gens Julia ) . Njegovo ime στεφανος izhaja iz grščine in pomeni „ ovenčani ” \ . Kot arhidiakon je služil papežu Luciju in postal njegov naslednik . Spor glede krsta skesanih povratnikov Pod njegovim pontifikatom , ki se je začel maja je Cerkev na zunaj živela v miru , niso je preganjali . Zgodovinar Evzebij glede tega piše : » Cesar Valerijan se je na začetku svojega vladanja vedel do kristjanov bolj naklonjeno kot vsi njegovi predniki ; zato se je na dvoru obdal z bogaboječimi ljudmi . « Toda Cerkev so pretresali hudi notranji spori . Šlo je za veljavnost krsta krivovercev , krsta , ki so ga podeljevali krivoverci : kako ravnati z ljudmi , ki so bili krščeni v krivoverstvu ali razkolu , pa so prišli v katoliško Cerkev . V Rimu , Palestini in Aleksandriji so imeli tak krst za veljaven , v latinski Afriki ( predvsem področje današnje Tunizije ) pa so krstu krivovercev odrekali veljavnost in spreobrnjence na novo krščevali . To mnenje je posebej zagovarjal kartaginski škof Ciprijan in tudi sinoda afriških škofov , ki jo je sklical ; vztrajal je pri tem , da o takih vprašanjih odločajo krajevne Cerkve . Papež Štefan je v zelo odločnem pismu Ciprijanu prepovedal ponovno krščevanje . Očitno se je pri svoji odločitvi skliceval tudi na primat rimskega škofa . Ciprijan papeškega prvenstva sicer ni osporaval ; menil pa je , da se ne nanaša na to zadevo . Ta spor se je umiril , ko se je pod cesarjem Valerijanomspet začelo preganjanje kristjanov . Papež Štefan in škof Ciprijan sta oba umrla mučeniške smrti leta Določbe Poudarjal je neločljivost zakona ter uvedel zaroko ; bodoči mož in žena sta si torej pri zaroki že obljubila zvestobo , ki naj bi utrdila nameravani zakon . Papež Štefan je določil , da se smejo bogoslužna oblačila nositi le za opravljanje krščanskih obredov . Smrt in češčenje Smrt Čeprav se je na začetku do kristjanov kazal izredno strpnega , je pozneje cesar Valerijanzačel hudo preganjanje kristjanov . Ena prvih žrtev je bil rimski škof. Papež Štefan je ravno sedel na svojem papeškem sedežu in opravljal sveto mašo ; takrat je vdrl cesarjev človek in ga obglavil avgusta leta Češčenje Pokopan je bil na Kalistovem pokopališču . Njegovo truplo je prenesel Pavel I. v cerkev San Silvestro in Capite , kjer so ga našli Klemen VIII. ga je dal položiti pod veliki oltar. Izročilo pravi , da sonjegovo truplo prenesli v cerkev Santo Stefano dei Cavalieri v Pisi . Relikvijo njegove glave ( lobanje ) hranijo v srebrnem relikvijariju v mestu Hvar na otoku Hvaru , kjer je tudi zavetnik mesta , otoka in škofije . Na Hvaru častijo Štefana s slovesno procesijo ; da bi se privabilo več turistov iz mesta in okolice , je od nedavnega procesija tudi avgusta , ko je obletnica smrti papeža Štefana . To relikvijo , ki jo nosijo v procesiji člani krajevne Bratovščine svetega Nikolaja , je podariltakratnemu hvarskemu škofu Fulgenciju Carevu takratni beneški patriarh in kardinal Jožef Sarto , poznejši papež Pij X. in svetnik . Relikvijo je vzel iz kripte cerkve San Zaccaria v Benetkah . Za zavetnika ga ima mesto , otok in škofija Hvar , mesto Stari Grad in otok Vis . Ocena Papež Štefan I. se odv katoliški Cerkvi uradno ne slavi več kot mučenec , ker nekateri zgodovinarji menijo , da poročilo o mučeništvu izhaja iz poznejšega časa in mu pripisujejo značaj pobožne legende . Večina zgodovinarjev pa ga ima za mučenca . Tako pretirano upoštevanje ( nekaterih ) zgodovinarjev bi imenoval zgodovinar Maks Miklavčič historicizem in se je začelo širiti zlasti okrog Drugega vatikanskega koncila pod papežema Janezom XXIII. in Pavlom VI . . Zgodovinski viri manjkajo zlasti iz časa preganjanj . Viri M. Benedik : Papeži od Petra do Janeza Pavla II . , Mohorjeva družba Celje Leto svetnikov , Zadruga katoliških duhovnikov v Ljubljani , IV deli Izdajo sta pripravila M. Miklavčič in J. Dolenc . Lexikon für Theologie und Kirche I - X , Auflage , Herder , Freiburg im Breisgau O. Bitschnau : Das Leben der Heiligen Gottes , Gebr. Carl & Nicolaus Benziger , Einsiedeln-NewYork-Cincinati-St.Louis izdaja . F. X. Seppelt –K. Löffler : Papstgeschichte von den Anfängen bis zur Gegenwart , Verlag Josef Kösel & Friedrich Pustet , München J. Marx : Lehrbuch der Kirchengeschichte , Achte verbesserte Auflage , G.m . b . H. Trier A. Franzen : Pregled povijesti Crkve , Kršćanska sadašnjost – Glas koncila , Zagreb ( po : Kleine Kirchengeschichte , Herder - Bücherei Bd . 238. Freiburg i . B. izdaja ) . C. L. Dedek : Szentek élete I , Kiss János , Budapest C. L. Dedek : Szentek élete II , Pallas irodalmi és nyomdai részvénytársaság , Budapest M. Vogel : Szentek élete II , Prevedel v madžarščino A. Karl . Wajdits Nándor , Budapest ( pred ) B. Bangha S .J . : Katolikus lexikon I - IV , A magyar kultúra kiadása , Budapest1933. I. Diós : A szentek élete , Szent István Társulat , Budapest F. Chobot : A pápák története . Pátria , Rákospalota A. Schütz : Szentek élete az év minden napjára I - IV zv . , Szent István - Társulat , Budapest1933. Opombe Glej tudi seznam papežev seznam svetnikov Zunanje povezave Liber Pontificalis ( v angleščini ) . Catholic Encyclopedia New Advent ( angleško ) . Biography Pope Stephen I ( angleško ) . Defending the Faith : St. Stephen I – from the book by Joseph Brusher ( angleško ) . Rojeni v stoletju Umrli v stoletju Svetniki