Marjan Kolar
Marjan Kolar, slovenski pisatelj in dramatik, * 6. oktober 1933, Slovenj Gradec, † 21. maj 2017.

Življenje 
Otroštvo je preživel v Mislinji, v izgnanskem taborišču v Nemčiji in v Slovenj Gradcu. Na gimnazijo je hodil na Ravnah na Koroškem, na ljubljanski filozofski fakulteti pa je študiral germanistiko in slavistiko. Diplomiral je z nalogo Umetništvo in neumetnišvo v Župančičevem Jerali. Po študiju se je leta 1956 kot knjižničar zaposlil v ravenski knjižnici. Leta 1963 je prevzel mesto novinarja in urednika glasila Koroški fužinar. Po upokojitvi je živel v Kotljah.

Delo 
Kolar je v gimnazijskih letih objavljal v šolskem glasilu, kasneje pa v literarnih revijah Nova brazda, Svit, Mlada pota, Naša sodobnost, Dialogi in Revija 57. Leta 1951 je z literarnim esejem Osamelec zmagal na natečaju Nove brazde in bil zaradi kritike tedanje družbene ureditve v eseju zaznamovan kot politično sporen ustvarjalec (Vollmaier Lubej 2014: 521). V prvi zbirki črtic Prazno nebo je pisal o življenju na podeželju v zgodbah, ki delujejo kot krajevna kronika. Avtor se tu kritično ukvarja s podeželsko moralo in estetiko, hkrati pa so zgodbam dodane narodnostne poante. Razkol med absolutnim humanizmom in kritiko birokracije se razreši alegorično groteskni stilizaciji pripovedi.

Ironično podobo domače okolice je podal v zbirki humoresk Samomor v nebesih, ki so jo navdihnili značilni pojavi povojnih let (slavnostni govori, politične parole, sestankovanje, komiteji, sekretarji). Prejšnje psihološko realistično pripovedovanje je tu zamenjalo satirično-alegorično. Alegorične, fantastične in groteskne zgodbe kritizirajo aktualne, hkrati pa trajne družbeno občutljive pojme.

V roman Išči poldan je vnesel avtobiografske prvine s spomini na študijska leta in prebolevanje tuberkuloze v bolnišničnem in zdraviliškem okolju. Glavni osebi, gimnazijska profesorja v rudarskem kraju, vsak po svoje iščeta smisel svojega dela in stališč. Vzdušje krajevne kronike mesta z živahnim družabnim in družbenim življenjem se izmenjuje z elegičnimi, čustvenimi in miselnimi toni v spominski perspektivi. Realistično pripoved dopolnjujejo esejistični elementi ter notranji monolog.

Roman Sezuj se, kadar stopiš v mošejo je realističen opis življenja rudarjev in železarskih delavcev ter prvinskosti v ljudeh in v naravi. V poučni povesti v slogu večerniške povesti Snežne verige se ukvarja s problematiko zdomstva. Vojni roman Zvezde in križi je obsežna krajevna in družinska ter psihološko poglobljena kronika o vojni, trpljenju v koncentracijskem taborišču in povojnih družbenih spremembah.

Njegove pripovedne osebe so preproste, vsakdanje, zrasle s svojim podeželskim okoljem. Napisal je tudi gledališko delo in več radijskih iger. Matjaž Kmecl (1967: 388) njegovo pripovedništvo poimenuje socialnokritično inačico prenovljenega realizma. V zgodnejši prozi ga zanima kolektivna družbena zavest, kasneje pa se posveti intimnim zgodbam posameznikov (Vollmaier Lubej 2014: 522). Pomemben motiv njegove proze je majhen, nepomemben delavec, ki s svojo intimno pripovedjo postaja kritični opazovalec družbene ideologije. Loteva se tudi tabuiziranih tem (prostitucija, disfunkcionalnost družine). Za roman Išči poldan je leta 1968 prejel nagrado Prešernovega sklada za književnost.

Bibliografija

Kratka proza 
 Prazno nebo, kratka proza (1961)
 Samomor v nebesih, humoreske (1964)
 Sveto sivo življenje, kratka proza (2003)
 Moji mimohodi, kratka proza (2013)

Romani in povesti 
 Išči poldan, roman (1967) 
 Sledovi medalj, mladinska povest (1967)
 Sezuj se, kadar stopiš v mošejo, roman (1971) 
 Snežne verige, povest (1973) 
 Zvezde in križi, roman (1979) 
 Prekrstitve, roman (2004) 
 Robinzonova zastava, roman (2005)
 Primer profesorja Klasinca, roman (2008)
 Čas hladnih zvezd, roman (2008)

Radijske igre 
 Soteska junakov, radijska igra (1966)
 Ura, radijska igra (1969)
 Posterji na begu, radijska igra (1995)
 Robinzonova zastava, radijska igra (1999)

Drugo 
 Revolucij ne bo več, gledališko delo (1964)

 375 let jeklarstva na Ravnah, monografija (1995)

Glej tudi 
 seznam slovenskih pisateljev
 seznam slovenskih dramatikov

Sklici in opombe

Viri in literatura 
 Matjaž Kmecl: Slovenska književnost 1945–1965. Ljubljana: Slovenska matica, 1967.
 Helga Glušič: Marjan Kolar – ob 70-letnici. Koroški fužinar 2003/2. Ravne na Koroškem: Fužinar Ravne, 2003. 15–16.
 Marija Fišer-Perič: Pripovedna proza Marjana Kolarja. Diplomska naloga. Ljubljana, 1988.
 Marijan Kramberger: Oblačila slovenskih cesarjev. Maribor: Obzorja, 1982.
 Seznam avtorjev diplomskih nalog iz slovenske književnosti po 1950.  Zadnja sprememba 26. avgust 2014.
 Janja Vollmaier Lubej: Kritiška recepcija zgodnejše proze Marjana Kolarja. Alenka Žbogar (ur.): Recepcija slovenske književnosti. Filozofska fakulteta, 2014 (Obdobja, 33). 521–528.
 Marjeta Žebovec: Slovenski književniki: rojeni od leta 1930 do 1935. Ljubljana: Karantanija, 2011.

Slovenski pisatelji
Slovenski dramatiki
Slovenski novinarji
Slovenski publicisti
Nagrajenci Prešernovega sklada
Marjan Kolar , slovenski pisatelj in dramatik , * oktober Slovenj Gradec , † maj Življenje Otroštvo je preživel v Mislinji , v izgnanskem taborišču v Nemčiji in v Slovenj Gradcu . Na gimnazijo je hodil na Ravnah na Koroškem , na ljubljanski filozofski fakulteti pa je študiral germanistiko in slavistiko . Diplomiral je z nalogo Umetništvo in neumetnišvo v Župančičevem Jerali . Po študiju se je letakot knjižničar zaposlil v ravenski knjižnici . Letaje prevzel mesto novinarja in urednika glasila Koroški fužinar. Po upokojitvi je živel v Kotljah . Delo Kolar je v gimnazijskih letih objavljal v šolskem glasilu , kasneje pa v literarnih revijah Nova brazda , Svit , Mlada pota , Naša sodobnost , Dialogi in Revija Letaje z literarnim esejem Osamelec zmagal na natečaju Nove brazde in bil zaradi kritike tedanje družbene ureditve v eseju zaznamovan kot politično sporen ustvarjalec ( Vollmaier Lubej V prvi zbirki črtic Prazno nebo je pisal o življenju na podeželju v zgodbah , ki delujejo kot krajevna kronika . Avtor se tu kritično ukvarja s podeželsko moralo in estetiko , hkrati pa so zgodbam dodane narodnostne poante . Razkol med absolutnim humanizmom in kritiko birokracije se razreši alegorično groteskni stilizaciji pripovedi . Ironično podobo domače okolice je podal v zbirki humoresk Samomor v nebesih , ki so jo navdihnili značilni pojavi povojnih let ( slavnostni govori , politične parole , sestankovanje , komiteji , sekretarji ) . Prejšnje psihološko realistično pripovedovanje je tu zamenjalo satirično - alegorično . Alegorične , fantastične in groteskne zgodbe kritizirajo aktualne , hkrati pa trajne družbeno občutljive pojme . V roman Išči poldan je vnesel avtobiografske prvine s spomini na študijska leta in prebolevanje tuberkuloze v bolnišničnem in zdraviliškem okolju . Glavni osebi , gimnazijska profesorja v rudarskem kraju , vsak po svoje iščeta smisel svojega dela in stališč . Vzdušje krajevne kronike mesta z živahnim družabnim in družbenim življenjem se izmenjuje z elegičnimi , čustvenimi in miselnimi toni v spominski perspektivi . Realistično pripoved dopolnjujejo esejistični elementi ter notranji monolog. Roman Sezuj se , kadar stopiš v mošejo je realističen opis življenja rudarjev in železarskih delavcev ter prvinskosti v ljudeh in v naravi . V poučni povesti v slogu večerniške povesti Snežne verige se ukvarja s problematiko zdomstva . Vojni roman Zvezde in križi je obsežna krajevna in družinska ter psihološko poglobljena kronika o vojni , trpljenju v koncentracijskem taborišču in povojnih družbenih spremembah . Njegove pripovedne osebe so preproste , vsakdanje , zrasle s svojim podeželskim okoljem . Napisal je tudi gledališko delo in več radijskih iger. Matjaž Kmeclnjegovo pripovedništvo poimenuje socialnokritično inačico prenovljenega realizma . V zgodnejši prozi ga zanima kolektivna družbena zavest , kasneje pa se posveti intimnim zgodbam posameznikov ( Vollmaier Lubej Pomemben motiv njegove proze je majhen , nepomemben delavec , ki s svojo intimno pripovedjo postaja kritični opazovalec družbene ideologije . Loteva se tudi tabuiziranih tem ( prostitucija , disfunkcionalnost družine ) . Za roman Išči poldan je letaprejel nagrado Prešernovega sklada za književnost . Bibliografija Kratka proza Prazno nebo , kratka proza Samomor v nebesih , humoreske Sveto sivo življenje , kratka proza Moji mimohodi , kratka proza Romani in povesti Išči poldan , roman Sledovi medalj , mladinska povest Sezuj se , kadar stopiš v mošejo , roman Snežne verige , povest Zvezde in križi , roman Prekrstitve , roman Robinzonova zastava , roman Primer profesorja Klasinca , roman Čas hladnih zvezd , roman Radijske igre Soteska junakov , radijska igra Ura , radijska igra Posterji na begu , radijska igra Robinzonova zastava , radijska igra Drugo Revolucij ne bo več , gledališko delo let jeklarstva na Ravnah , monografija Glej tudi seznam slovenskih pisateljev seznam slovenskih dramatikov Sklici in opombe Viri in literatura Matjaž Kmecl : Slovenska književnost1965. Ljubljana : Slovenska matica , Helga Glušič : Marjan Kolar – obletnici . Koroški fužinar2. Ravne na Koroškem : Fužinar Ravne , 16. Marija Fišer - Perič : Pripovedna proza Marjana Kolarja . Diplomska naloga . Ljubljana , Marijan Kramberger : Oblačila slovenskih cesarjev . Maribor : Obzorja , Seznam avtorjev diplomskih nalog iz slovenske književnosti po Zadnja sprememba avgust Janja Vollmaier Lubej : Kritiška recepcija zgodnejše proze Marjana Kolarja . Alenka Žbogar ( ur . ) : Recepcija slovenske književnosti . Filozofska fakulteta , ( Obdobja ,528. Marjeta Žebovec : Slovenski književniki : rojeni od letado Ljubljana : Karantanija , Slovenski pisatelji Slovenski dramatiki Slovenski novinarji Slovenski publicisti Nagrajenci Prešernovega sklada