Aleksander Aleksandrovič Pisarjev
Aleksander Aleksandrovič Pisarjev (), ruski general, * 1780, † 1848.

Bil je eden izmed pomembnejših generalov, ki so se borili med Napoleonovo invazijo na Rusijo; posledično je bil njegov portret dodan v Vojaško galerijo Zimskega dvorca.

Življenje 
Leta 1796 je končal šolanje in 2. aprila 1797 vstopil kot podporočnik v Semjonovski polk. Med bitko pri Austerlitzu se je odlikoval, tako da je bil povišan v stotnika. 17. avgusta 1807 je bil povišan še v polkovnika. 

21. januarja 1813 je bil imenovan za poveljnika Kijevskega grenadirskega polka; za bojne zasluge je bil 15. septembra 1813 povišan v generalmajorja. Pozneje je postal poveljnik brigade 2. grenadirske divizije. Po bitki za Pariz je bil 15. avgusta 1815 razrešen poveljniške dolžnosti zaradi prejetih ran. 

20. septembra 1821 je bil imenovan za poveljnika 10. pehotne divizije; to dolžnost je opravljal do 1. januarja 1823. Na isti dan ga je predsednik moskovske družbe ljubiteljskih zgodovinarjev in starinarjev zaprosil, da postane pooblaščenec za moskovsko šolsko regijo in univerzo; ta položaj je zasedal do 30. decembra 1829. 

Istočasno pa je bil imenovan za senatorja s činom tajnega svetnika. 31. januarja 1836 je bil imenovan za člana državnega sveta za kontrolo Poljske. Pozneje je bil imenovan za vojaškega guvernerja Varšave ter 25. marca 1840 je bil povišan v generalporočnika. 30. decembra 1845 je odstopil iz guvernerskega položaja in se vrnil v senat. 15. julija 1847 se je upokojil zaradi starosti. 

Velja za enega prvih zgodovinarjev velike patriotske vojne; za zasluge je bil leta 1841 imenovan za častnega člana oddelka za ruski jezik in književnost Ruske akademije znanosti.

Viri in opombe

Glej tudi 

 seznam ruskih generalov

Rojeni leta 1780
Umrli leta 1848
Ruski generali
Ruski plemiči
Generali Imperialne ruske kopenske vojske
Veterani Napoleonovih vojn
Nosilci reda svete Ane
Nosilci reda svetega Jurija
Nosilci reda svetega Vladimirja
Nosilci Pour le Mérite
Nosilci reda črnega orla
Senatorji Ruskega imperija
Ruski vojaški zgodovinarji
Vojaški guvernerji Varšave
Ruski akademiki
Člani Ruske akademije znanosti
Aleksander Aleksandrovič Pisarjev ( ) , ruski general , * † Bil je eden izmed pomembnejših generalov , ki so se borili med Napoleonovo invazijo na Rusijo ; posledično je bil njegov portret dodan v Vojaško galerijo Zimskega dvorca . Življenje Letaje končal šolanje in aprilavstopil kot podporočnik v Semjonovski polk . Med bitko pri Austerlitzu se je odlikoval , tako da je bil povišan v stotnika . avgustaje bil povišan še v polkovnika . 21. januarjaje bil imenovan za poveljnika Kijevskega grenadirskega polka ; za bojne zasluge je bil septembrapovišan v generalmajorja . Pozneje je postal poveljnik brigade grenadirske divizije . Po bitki za Pariz je bil avgustarazrešen poveljniške dolžnosti zaradi prejetih ran . 20. septembraje bil imenovan za poveljnika pehotne divizije ; to dolžnost je opravljal do januarja Na isti dan ga je predsednik moskovske družbe ljubiteljskih zgodovinarjev in starinarjev zaprosil , da postane pooblaščenec za moskovsko šolsko regijo in univerzo ; ta položaj je zasedal do decembra Istočasno pa je bil imenovan za senatorja s činom tajnega svetnika . januarjaje bil imenovan za člana državnega sveta za kontrolo Poljske . Pozneje je bil imenovan za vojaškega guvernerja Varšave ter marcaje bil povišan v generalporočnika . decembraje odstopil iz guvernerskega položaja in se vrnil v senat . julijase je upokojil zaradi starosti . Velja za enega prvih zgodovinarjev velike patriotske vojne ; za zasluge je bil letaimenovan za častnega člana oddelka za ruski jezik in književnost Ruske akademije znanosti . Viri in opombe Glej tudi seznam ruskih generalov Rojeni leta Umrli leta Ruski generali Ruski plemiči Generali Imperialne ruske kopenske vojske Veterani Napoleonovih vojn Nosilci reda svete Ane Nosilci reda svetega Jurija Nosilci reda svetega Vladimirja Nosilci Pour le Mérite Nosilci reda črnega orla Senatorji Ruskega imperija Ruski vojaški zgodovinarji Vojaški guvernerji Varšave Ruski akademiki Člani Ruske akademije znanosti