Johannes Andreas Grib Fibiger
Johannes Andreas Grib Fibiger, danski zdravnik in patolog, nobelovec, * 23. april 1867, Silkeborg, Danska, † 23. april 1928, København.

Po diplomi je leta 1890 pridobil zdravniško licenco in nadaljeval študij, sprva pri Robertu Kochu in von Behringu v Berlinu, nato pa kot asistent pri C. J. Salomonsenu na oddelku za bakteriologijo Univerze v Københavnu. Doktoriral je leta 1895 s tezo o bakteriologiji davice. Leta 1897 je končal služenje v vojski kot zdravnik rezervist in po tistem postal najprej pomočnik demonstratorja na univerzitetnem Inštitutu za patologijo, potem pa je deloval v vojaških zdravstvenih ustanovah. Nazadnje je postal profesor patološke anatomije na Univerzi v Københavnu in direktor Inštituta za patološko anatomijo. Deloval je tudi v mnogih drugih strokovnih združenjih ter bil član več domačih in tujih akademij.

Raziskovalno delo 
Med raziskavami tuberkuloze pri laboratorijskih podganah je odkril, da imajo nekatere od njih tumorje. Kot vzrok za rakave spremembe je izpostavil zajedavske gliste, s katerimi so bile okužene podgane. Za to odkritje je leta 1926 prejel Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino. Vendar pa se je kasneje izkazalo, da gliste niso neposredni vzrok za raka, temveč da gre za nespecifičen odziv na poškodbe celic. Leta 1915, dve leti po Fibigerjevem odkritju, je Japonec Kacusaburo Jamagiva dosegel podobne rezultate z nanašanjem katrana na ušesa zajcev. Ker je imelo Japončevo odkritje kasneje mnogo večji vpliv na to raziskovalno področje, so nekateri zgodovinarji mnenja, da bi moral biti Jamagiva vsaj soprejemnik Nobelove nagrade.

Sklici in opombe

Viri 
 Biografija na straneh Nobelove fundacije. Pridobljeno 4.7.2010.

Danski zdravniki
Danski patologi
Danski akademiki
Doktorirali na Univerzi v Københavnu
Nobelovi nagrajenci za fiziologijo ali medicino
Ljudje, po katerih so poimenovali krater na Luni
Johannes Andreas Grib Fibiger , danski zdravnik in patolog , nobelovec , * april Silkeborg , Danska , † april København . Po diplomi je letapridobil zdravniško licenco in nadaljeval študij , sprva pri Robertu Kochu in von Behringu v Berlinu , nato pa kot asistent pri C. J. Salomonsenu na oddelku za bakteriologijo Univerze v Københavnu . Doktoriral je letas tezo o bakteriologiji davice . Letaje končal služenje v vojski kot zdravnik rezervist in po tistem postal najprej pomočnik demonstratorja na univerzitetnem Inštitutu za patologijo , potem pa je deloval v vojaških zdravstvenih ustanovah . Nazadnje je postal profesor patološke anatomije na Univerzi v Københavnu in direktor Inštituta za patološko anatomijo . Deloval je tudi v mnogih drugih strokovnih združenjih ter bil član več domačih in tujih akademij . Raziskovalno delo Med raziskavami tuberkuloze pri laboratorijskih podganah je odkril , da imajo nekatere od njih tumorje . Kot vzrok za rakave spremembe je izpostavil zajedavske gliste , s katerimi so bile okužene podgane . Za to odkritje je letaprejel Nobelovo nagrado za fiziologijo ali medicino . Vendar pa se je kasneje izkazalo , da gliste niso neposredni vzrok za raka , temveč da gre za nespecifičen odziv na poškodbe celic . Leta dve leti po Fibigerjevem odkritju , je Japonec Kacusaburo Jamagiva dosegel podobne rezultate z nanašanjem katrana na ušesa zajcev . Ker je imelo Japončevo odkritje kasneje mnogo večji vpliv na to raziskovalno področje , so nekateri zgodovinarji mnenja , da bi moral biti Jamagiva vsaj soprejemnik Nobelove nagrade . Sklici in opombe Viri Biografija na straneh Nobelove fundacije . Pridobljeno7 . 2010. Danski zdravniki Danski patologi Danski akademiki Doktorirali na Univerzi v Københavnu Nobelovi nagrajenci za fiziologijo ali medicino Ljudje , po katerih so poimenovali krater na Luni