Klični list
Klični list je ena od dveh ali treh plasti celic, ki nastanejo v začetku razvoja zarodka in iz katerih se razvijejo vsa tkiva in organi. Gre za prvo diferenciacijo v razvoju zarodka. Klični listi nastanejo med gastrulacijo ali neposredno po njej; razvijejo se iz blastule.

Klični listi se razvijejo pri vseh pravih mnogoceličarjih. Pri radialno somernih živalih (npr. pri ožigalkarjih) nastaneta dva klična lista:
 zunanji klični list (ektoderm) in
 notranji klični list (entoderm).

Pri bilateralno somernih živalih nastanejo 3 klični listi:
 zunanji klični list (ektoderm),
 srednji klični list (mezoderm) in
 notranji klični list (entoderm).

V procesu organogeneze nastanejo vsa tkiva in organi iz omenjenih kličnih listov.

Razvoj 
Po oploditvi nastane oplojeno jajčece (zigota). Nato v naslednji stopnji nastane z mitotsko delitvijo blastula, ki je drobna gruča več celic. Sledi gastrulacija, pri čemer se tvori gastrula z dvema ali tremi kličnimi listi. Na začetku gastrulacije se tvori pračrevo.

Pri ljudeh nastane z mitotsko delitvijo po približno treh dneh iz oplojenega jajčeca morula. Ta se nato pretvori v blastocisto, ki sestoji iz zunanjega sloja, imenovanega trofoblast, in notranjega skupka celic, imenovanega embrioblast. Blastocista se izlušči iz steklaste kožice jajčnikovega folikla in sledi ugnezdenje v maternično sluznico. Sprva ima notranja celična masa dva sloja: hipoblast in epiblast. Na koncu drugega tedna se tvori primitivna proga v obliki vzdolžne gube. Epiblast v tem predelu se pomakne proti primitivni progi in se pogrezne vanjo ter tvori novo plast: notranji klični list. Pri tem odriva hipoblast, iz katerega kasneje nastane plodnik (amnij). Epiblast se nadalje širi in tvori še drugo plast: srednji klični list. Zgornja plast se sedaj imenuje zunanji klični list.

Embriologija
Klični list je ena od dveh ali treh plasti celic , ki nastanejo v začetku razvoja zarodka in iz katerih se razvijejo vsa tkiva in organi . Gre za prvo diferenciacijo v razvoju zarodka . Klični listi nastanejo med gastrulacijo ali neposredno po njej ; razvijejo se iz blastule . Klični listi se razvijejo pri vseh pravih mnogoceličarjih . Pri radialno somernih živalih ( npr. pri ožigalkarjih ) nastaneta dva klična lista : zunanji klični list ( ektoderm ) in notranji klični list ( entoderm ) . Pri bilateralno somernih živalih nastanejoklični listi : zunanji klični list ( ektoderm ) , srednji klični list ( mezoderm ) in notranji klični list ( entoderm ) . V procesu organogeneze nastanejo vsa tkiva in organi iz omenjenih kličnih listov . Razvoj Po oploditvi nastane oplojeno jajčece ( zigota ) . Nato v naslednji stopnji nastane z mitotsko delitvijo blastula , ki je drobna gruča več celic . Sledi gastrulacija , pri čemer se tvori gastrula z dvema ali tremi kličnimi listi . Na začetku gastrulacije se tvori pračrevo . Pri ljudeh nastane z mitotsko delitvijo po približno treh dneh iz oplojenega jajčeca morula . Ta se nato pretvori v blastocisto , ki sestoji iz zunanjega sloja , imenovanega trofoblast , in notranjega skupka celic , imenovanega embrioblast . Blastocista se izlušči iz steklaste kožice jajčnikovega folikla in sledi ugnezdenje v maternično sluznico . Sprva ima notranja celična masa dva sloja : hipoblast in epiblast . Na koncu drugega tedna se tvori primitivna proga v obliki vzdolžne gube . Epiblast v tem predelu se pomakne proti primitivni progi in se pogrezne vanjo ter tvori novo plast : notranji klični list . Pri tem odriva hipoblast , iz katerega kasneje nastane plodnik ( amnij ) . Epiblast se nadalje širi in tvori še drugo plast : srednji klični list . Zgornja plast se sedaj imenuje zunanji klični list . Embriologija