Andorra la Vella
Andorra la Vella (katalonsko za Stara Andora, , ) je glavno mesto kneževine Andore.

Geografija in podnebje 
Andorra la Vella se nahaja se na jugozahodu države v pirenejski dolini Gran Valira - ob sotočju dveh gorskih potokov, Valira del Nord in Valira del Orient. Z nadmorsko višino 1.023 m je najvišje ležeče glavno mesto v Evropi, priljubljeno smučarsko središče. Podnebje je zmerno s hladnimi zimami in toplimi suhimi poletji. Tempereature se gibajo v povprečju od -1 °C v januarju do 20 °C v juliju, letna količina padavin je 808 mm.

Transport 
Andorra la Vella zaradi svoje utesnjenosti med Pireneji in relativne majhnosti nima lastnega letališča, prav tako nima železniške postaje, z avtobusno progo je povezana s sosednjim krajem v francoskem departmaju Ariège L'Hospitalet-près-l'Andorre (okrožje Foix).

Demografija in jezik 
Andorci štejejo približno 33% populacije mesta, večino predstavljajo Španci (43%), pomembni manjšini sta Portugalci (11%) in Francozi (7%). Uradni jezik je katalonščina, poleg nje se govori tudi španščina, portugalščina in francoščina. Večina prebivalcev je rimokatolikov.

Zgodovina 

Ozemlje Andorre la Velle ("stara Andora") je bilo naseljeno že v obdobju poznega neolitika. Sama država je ena od prvotnih ozemelj Marca Hispanica, ki jih je ustanovil Karel Veliki v osmem stoletju kot zaščitno cono pred prodiranjem muslimanskih mavrov iz Iberskega polotoka v zahodno Evropo.

Naselbina je bila osrednje mesto Andore že od leta 1278. V ta čas sega njen stari del - Barri Antic - z ulicami in zgradbami. Njena najpomembnejša stavba Casa de la Vall - zgrajena v zgodnjem šestnajstem stoletju je sedež parlamenta od leta 1707. V vsem tem času je bila Andorra la Vella središče večinoma osamljene fevdalne države, ki je ohranjala svojo neodvisnost vsled načela ko-suverenosti med francosko državo in Urgelsko škofijo (1278).

Še globoko v dvajsetem stoletju je ozemlje okoli nje ostalo večinoma pozabljeno, tako država ni bila del Versajske mirovne pogodbe preprosto zaradi njene neopaznosti. Po političnem vrenju v 30. letih 20. stoletja in poskusu udara s strani ruskega plemiča in pustolovca Borisa Skosireva je bila uvedena neformalna demokracija.

Leta 1993 je državna ustava oblikovala parlamentarno demokracijo z izvršno, zakonodajno in sodno oblastjo s sedežem v Andorri la Velli.

V tem obdobju se je Andora z izgadnjo modernih bančnih uradov v samem mestu razvila v davčno oazo. Sam kraj se je poleg tega razvil v smučarsko središče in podal prošnjo za kandidaturo izvedbe XXI. zimskih olimpijskih iger leta 2010, vendar ga je MOK po ocenitvi svoje komisije zavrnil. V letih 1991 in 2005 je Andorra la Vella gostila Igre malih držav Evrope.

Zanimivosti 

Staro mestno jedro je zaznamovano s kamnitimi ulicami in hišami vključno s cerkvijo sv. Štefana, zgrajeno v romanskem slogu v 11. stoletju. Verjetno najstarejša zgradba v mestu je prav tako cerkev esglèsia santa Coloma iz 9. stoletja.

Gospodarstvo 
Andorra la Vella je gospodarsko središče države. 80% BDP prihaja od 10 milijonov turistov, ki letno prihajajo v Andoro. Mesto je prav tako sedež številnih bank, zraslih na temelju statusa davčne oaze. Država ni članica Evropske zveze, z njo ima sklenjene carinske dogovore, v uporabi je Evro.

Pobratena mesta 
 Valls (Valencia, Španija);
 Sant Pol de Mar, Španija
 Šid, Srbija

Viri

Zunanje povezave 

 Uradna stran (v katalonščini)
 Turizem 

Naselja v Andori
Glavna mesta Evrope
Andorra la Vella ( katalonsko za Stara Andora , , ) je glavno mesto kneževine Andore . Geografija in podnebje Andorra la Vella se nahaja se na jugozahodu države v pirenejski dolini Gran Valira - ob sotočju dveh gorskih potokov , Valira del Nord in Valira del Orient . Z nadmorsko višino023 m je najvišje ležeče glavno mesto v Evropi , priljubljeno smučarsko središče . Podnebje je zmerno s hladnimi zimami in toplimi suhimi poletji . Tempereature se gibajo v povprečju od°C v januarju do°C v juliju , letna količina padavin jemm . Transport Andorra la Vella zaradi svoje utesnjenosti med Pireneji in relativne majhnosti nima lastnega letališča , prav tako nima železniške postaje , z avtobusno progo je povezana s sosednjim krajem v francoskem departmaju Ariège L'Hospitalet - près - l'Andorre ( okrožje Foix ) . Demografija in jezik Andorci štejejo približno populacije mesta , večino predstavljajo Španci ) , pomembni manjšini sta Portugalci ) in Francozi ) . Uradni jezik je katalonščina , poleg nje se govori tudi španščina , portugalščina in francoščina . Večina prebivalcev je rimokatolikov . Zgodovina Ozemlje Andorre la Velle ( " stara Andora " ) je bilo naseljeno že v obdobju poznega neolitika . Sama država je ena od prvotnih ozemelj Marca Hispanica , ki jih je ustanovil Karel Veliki v osmem stoletju kot zaščitno cono pred prodiranjem muslimanskih mavrov iz Iberskega polotoka v zahodno Evropo . Naselbina je bila osrednje mesto Andore že od leta V ta čas sega njen stari del - Barri Antic - z ulicami in zgradbami . Njena najpomembnejša stavba Casa de la Vall - zgrajena v zgodnjem šestnajstem stoletju je sedež parlamenta od leta V vsem tem času je bila Andorra la Vella središče večinoma osamljene fevdalne države , ki je ohranjala svojo neodvisnost vsled načela ko - suverenosti med francosko državo in Urgelsko škofijo Še globoko v dvajsetem stoletju je ozemlje okoli nje ostalo večinoma pozabljeno , tako država ni bila del Versajske mirovne pogodbe preprosto zaradi njene neopaznosti . Po političnem vrenju v letih stoletja in poskusu udara s strani ruskega plemiča in pustolovca Borisa Skosireva je bila uvedena neformalna demokracija . Letaje državna ustava oblikovala parlamentarno demokracijo z izvršno , zakonodajno in sodno oblastjo s sedežem v Andorri la Velli . V tem obdobju se je Andora z izgadnjo modernih bančnih uradov v samem mestu razvila v davčno oazo . Sam kraj se je poleg tega razvil v smučarsko središče in podal prošnjo za kandidaturo izvedbe XXI. zimskih olimpijskih iger leta vendar ga je MOK po ocenitvi svoje komisije zavrnil . V letihinje Andorra la Vella gostila Igre malih držav Evrope . Zanimivosti Staro mestno jedro je zaznamovano s kamnitimi ulicami in hišami vključno s cerkvijo sv . Štefana , zgrajeno v romanskem slogu v stoletju . Verjetno najstarejša zgradba v mestu je prav tako cerkev esglèsia santa Coloma iz stoletja . Gospodarstvo Andorra la Vella je gospodarsko središče države . BDP prihaja odmilijonov turistov , ki letno prihajajo v Andoro . Mesto je prav tako sedež številnih bank , zraslih na temelju statusa davčne oaze . Država ni članica Evropske zveze , z njo ima sklenjene carinske dogovore , v uporabi je Evro . Pobratena mesta Valls ( Valencia , Španija ) ; Sant Pol de Mar , Španija Šid , Srbija Viri Zunanje povezave Uradna stran ( v katalonščini ) Turizem Naselja v Andori Glavna mesta Evrope