Marko Terseglav
Marko Terseglav, slovenski etnolog, literarni zgodovinar, * 8. september 1947, Ljubljana.

Življenje 
V Ljubljani je maturiral, študiral slavistiko in primerjalno književnost ter leta 1972 diplomiral. Leta 1980 je magistriral z nalogo Prešeren in slovenska ljudska pesem ter leta 1993 doktoriral z nalogo Uskoška pesemska dediščina Bele krajine.
Po diplomi se je zaposlil v Glasbenonarodopisnem inštitutu ZRC SAZU, kjer dela še danes kot znanstveni sodelavec. Kot štipendist nemške vlade se je v zimskem semestru 1980/81 izpopolnjeval v folkloristiki in etnologiji  na Humboldtovi univerzi v Berlinu, kamor se je v naslednjih letih vračal na specializacijo. Na krajših, enomesečnih izpopolnjevanjih iz folkloristike je bil še v Bratislavi (1976), v Brnu (1976) in v Zagrebu (1980).
Tri leta je bil lektor slovenščine na univerzi v Osijeku, leta 1995 je postal docent, 2001 pa izredni profesor  folkloristike na Oddelku za etnologijo in kulturno antropologijo Filozofske fakultete v Ljubljani.

Delo 
Področje njegovega znanstvenega dela obsega štiri pomembnejše sklope: zgodovino folkloristične misli na Slovenskem, metodološko-teoretične probleme ljudske duhovne kulture, razmerje med ljudskim in umetnim pesništvom in medetični odnosi. 
K njegovim teoretičnim delom sodi knjižica Ljudsko pesništvo (1987). Objavil je Porabsko pesmarico (1989) in zbirko ljudskih erotičnih pesmi Klinček lesnikov (1981), s katero smo Slovenci dobili prvo zbirko ljudskih erotičnih oziroma kvantarskih pesmi. 

Med več kot dvesto petdesetimi bibliografskimi enotami so 3 samostojne monografije, 5 strokovnih knjig in okrog 30 znanstvenih člankov, med katerimi so bili nekateri objavljeni v tujih strokovnih revijah (hrvaških, avstrijskih, nemških). Strokovne recenzije njegovih knjig in znanstvenih člankov so bile objavljene v domačih in tujih (Narodna umjetnost, Demos idr.) strokovnih revijah.

Je član izvršnega odbora za folkloristiko pri Mednarodnem slavističnem kongresu in član organizacije za ljudsko kulturo IOF (International Organisation of Folklore)  s sedežem na Dunaju. Aktiven je  v  uredniškem odboru revije Narodna umjetnost, ki jo izdaja Inštitut za etnologijo in folkloristiko v Zagrebu.

Med drugim je sourednik znanstvene izdaje Slovenske ljudske pesmi in nosilec inštitutskega raziskovalnega projekta Temeljne raziskave slovenske ljudske glasbe, pesmi in plesa. Trenutno je vodja projekta Slovenska ljudska duhovna kultura v procesu globalizacije in sodelavec pri projektu Raziskave nosilcev ljudskokulturnih pojavov. Je sodelavec in sourednik temeljne izdaje Slovenskih ljudskih pesmi, ki so do sedaj izšle pri Slovenski matici  v petih knjigah.

30 let je v uredniškem odboru Glasnika SED in v letih 2001–2003 je bil tudi glavni urednik Knjižnice Glasnika SED. Leta 2005 je bil urednik revije Traditiones. V Slovenskem etnološkem društvu  (SED) od leta 2006 predseduje Komisiji za Murkove nagrade, priznanja in listine. Leta 2018 je prejel Štrekljevo nagrado.

Izbrana bibliografija 

 Monografije

Način življenja Slovencev 20. stoletja. Ljubljana: SED, 1980. 
Klinček lesnikov. Ljubljana: Cankarjeva založba, 1981 
Ljudsko pesništvo. Ljubljana: DZS, 1987. (Literarni leksikon)
Porabska pesmarica. Budimpešta: Tankonyvkiado, 1989.
Kronika župnije Ajdovec. Ajdovec: Župnijski urad, 1990 
Uskoška pesem dediščina Bele krajine. Ljubljana: ZRS SAZU, 1996 
Tristo narodnih in drugih priljubljenih petih pesmi. Ljubljana: Cankarjeva založba, 2000.
Tri prste pod popkom. Ljubljana: DZS, 2006 

 Izbor člankov

Folkloristična terminologija, njena zgodovina in strokovna produktivnost. Traditiones, 21, 1992, 259-268
Marija Cvetek, Naš oča so včas zapovedal. Traditiones, 22, 1993, 200-201
Prešernovo delo za slovenske ljudske pesmi. Traditiones, 24, 1995, 109-124 
Štrekeljev in Murkov pogled na ljudsko pesništvo. Razvoj slovenske etnologije od Štreklja in Murka do sodobnih prizadevanj, 1995, 38-44. 

 Spremne besede

Janez Bogataj, Mlinarji in žagarji v dolini, Dolenjski list, Novo mesto, 1982 
Dušan Rešek, Strijc so strino, Pomurska založba, Murska Sobota, 1990 
Marjan Dolgan in Miran Hladnik, Fuk je Kranjcem v kratek čas, Mihelač, Ljubljana, 1993 
Slovenske ljudske pesmi, Založba Karantanija,1996 
Rožana Koštial, Ljudske in šavrinske Istrte, Devin, Trst, 1996 
Valens Vodušek, Etnomuzikološki članki in razprave, Založba ZRC, Ljubljana, 2003

Zunanje povezave 
 Predstavitvena stran SAZU
 Predstavitvena stran SED

Glej tudi 
 seznam slovenskih literarnih zgodovinarjev
 seznam slovenskih etnologov

Živeči ljudje
Slovenski literarni zgodovinarji
Predavatelji na Filozofski fakulteti v Ljubljani
Slovenski univerzitetni učitelji
Murkovi nagrajenci
Marko Terseglav , slovenski etnolog , literarni zgodovinar , * september Ljubljana . Življenje V Ljubljani je maturiral , študiral slavistiko in primerjalno književnost ter letadiplomiral . Letaje magistriral z nalogo Prešeren in slovenska ljudska pesem ter letadoktoriral z nalogo Uskoška pesemska dediščina Bele krajine . Po diplomi se je zaposlil v Glasbenonarodopisnem inštitutu ZRC SAZU , kjer dela še danes kot znanstveni sodelavec . Kot štipendist nemške vlade se je v zimskem semestru81 izpopolnjeval v folkloristiki in etnologiji na Humboldtovi univerzi v Berlinu , kamor se je v naslednjih letih vračal na specializacijo . Na krajših , enomesečnih izpopolnjevanjih iz folkloristike je bil še v Bratislavi v Brnuin v Zagrebu Tri leta je bil lektor slovenščine na univerzi v Osijeku , letaje postal docent ,pa izredni profesor folkloristike na Oddelku za etnologijo in kulturno antropologijo Filozofske fakultete v Ljubljani . Delo Področje njegovega znanstvenega dela obsega štiri pomembnejše sklope : zgodovino folkloristične misli na Slovenskem , metodološko - teoretične probleme ljudske duhovne kulture , razmerje med ljudskim in umetnim pesništvom in medetični odnosi . K njegovim teoretičnim delom sodi knjižica Ljudsko pesništvo Objavil je Porabsko pesmaricoin zbirko ljudskih erotičnih pesmi Klinček lesnikov s katero smo Slovenci dobili prvo zbirko ljudskih erotičnih oziroma kvantarskih pesmi . Med več kot dvesto petdesetimi bibliografskimi enotami sosamostojne monografije ,strokovnih knjig in okrogznanstvenih člankov , med katerimi so bili nekateri objavljeni v tujih strokovnih revijah ( hrvaških , avstrijskih , nemških ) . Strokovne recenzije njegovih knjig in znanstvenih člankov so bile objavljene v domačih in tujih ( Narodna umjetnost , Demos idr . ) strokovnih revijah . Je član izvršnega odbora za folkloristiko pri Mednarodnem slavističnem kongresu in član organizacije za ljudsko kulturo IOF ( International Organisation of Folklore ) s sedežem na Dunaju . Aktiven je v uredniškem odboru revije Narodna umjetnost , ki jo izdaja Inštitut za etnologijo in folkloristiko v Zagrebu . Med drugim je sourednik znanstvene izdaje Slovenske ljudske pesmi in nosilec inštitutskega raziskovalnega projekta Temeljne raziskave slovenske ljudske glasbe , pesmi in plesa . Trenutno je vodja projekta Slovenska ljudska duhovna kultura v procesu globalizacije in sodelavec pri projektu Raziskave nosilcev ljudskokulturnih pojavov . Je sodelavec in sourednik temeljne izdaje Slovenskih ljudskih pesmi , ki so do sedaj izšle pri Slovenski matici v petih knjigah . 30 let je v uredniškem odboru Glasnika SED in v letih2003 je bil tudi glavni urednik Knjižnice Glasnika SED. Letaje bil urednik revije Traditiones . V Slovenskem etnološkem društvu ( SED ) od letapredseduje Komisiji za Murkove nagrade , priznanja in listine . Letaje prejel Štrekljevo nagrado . Izbrana bibliografija Monografije Način življenja Slovencev stoletja . Ljubljana : SED , Klinček lesnikov . Ljubljana : Cankarjeva založba , Ljudsko pesništvo . Ljubljana : DZS , ( Literarni leksikon ) Porabska pesmarica . Budimpešta : Tankonyvkiado , Kronika župnije Ajdovec . Ajdovec : Župnijski urad , Uskoška pesem dediščina Bele krajine . Ljubljana : ZRS SAZU , Tristo narodnih in drugih priljubljenih petih pesmi . Ljubljana : Cankarjeva založba , Tri prste pod popkom . Ljubljana : DZS , Izbor člankov Folkloristična terminologija , njena zgodovina in strokovna produktivnost . Traditiones , Marija Cvetek , Naš oča so včas zapovedal . Traditiones , Prešernovo delo za slovenske ljudske pesmi . Traditiones , Štrekeljev in Murkov pogled na ljudsko pesništvo . Razvoj slovenske etnologije od Štreklja in Murka do sodobnih prizadevanj , Spremne besede Janez Bogataj , Mlinarji in žagarji v dolini , Dolenjski list , Novo mesto , Dušan Rešek , Strijc so strino , Pomurska založba , Murska Sobota , Marjan Dolgan in Miran Hladnik , Fuk je Kranjcem v kratek čas , Mihelač , Ljubljana , Slovenske ljudske pesmi , Založba Karantanija , 1996 Rožana Koštial , Ljudske in šavrinske Istrte , Devin , Trst , Valens Vodušek , Etnomuzikološki članki in razprave , Založba ZRC , Ljubljana , Zunanje povezave Predstavitvena stran SAZU Predstavitvena stran SED Glej tudi seznam slovenskih literarnih zgodovinarjev seznam slovenskih etnologov Živeči ljudje Slovenski literarni zgodovinarji Predavatelji na Filozofski fakulteti v Ljubljani Slovenski univerzitetni učitelji Murkovi nagrajenci