Nadškofija München in Freising
Nadškofija München in Freising (, ) je nadškofija s sedežem v Münchnu na Bavarskem v Nemčiji. Uradno je bila ustanovljena leta 739 v Freisingu (Brižinah; im. Brižinje), 1294 je bila povzdignjena v knezoškofijo, leta 1818 oziroma 1821 pa je bil škofijski sedež prenešen v München, ko je škofija dobila sedanje ime. Je tradicionalno najpomembnejša nemška (nad)škofija in metropolija, njen nadškof je vselej tudi kardinal.

Leta 2021 je na površini 12.000 kv.km štela 1,76 milijona vernikov od skupaj 3,8 milijona prebivalcev ali okoli 46%, skupaj 960 duhovnikov (606 škofijskih in 254 redovnih).

Ustanovitev 
Za prvega freisinškega škofa velja Korbinian (Corbinianus), je ustanovitveni svetnik škofije, čeprav je bila freisinška škofija uradno ustanovljena šele leta 739 s škofom Bonifacijem. Sv. Korbinian je še danes zavetnik münhenške in freisinške nadškofije. Medved, njegov atribut, ki naj bi mu po legendi nosil tovor prek Alp, krasi freisinški mestni grb.

Ordinariji

Freisinški škofje 

 Sveti Korbinijan (723-730)
 Erinbert (739-747)
 Jožef Freisinški tudi Jožef Veronski (747-764)
 Aribo (764-783)
 Atto (784-810)
 Hitto (811-834)
 Erchanbert (835-854)
 Anno (855-875)
 Arnold (875-883)
 Walto (883-903)
 Uto (903-907)
 Dracolf (907-926)
 Wolfram (926-937)
 Lampert (937-957)
 Abraham (957-994)
 Goteskalk (994-1006)
 Egilbert iz Moosburga (1006-1039)
 Nitger (1039-1052)
 Ellenhard (1052-1078)
 Meginward (1078-1098)
 Henrik I. (1098-1137)
 Oton I. (1138-1158)
 Albert I. (1158-1184)
 Oton II (1184-1220)
 Gerold von Waldeck (1220-1230)
 Konrad I. (1230-1258)
 Konrad II. (1258-1278)
 Friderik Montalbski (1279-1282)
 Enicho (1283-1311)

Freisinški knezoškofje 

 Gottfrid (1311-1314) 
 Konrad III. (1314-1322)
 Janez I. Wulfing (1323-1324)
 Konrad IV. (1324-1340)
 Janez II. (1340-1349)
 Albert II. (1349-1359)
 Pavel (1359-1377)
 Leopold (1377-1381)
 Berchtold (1381-1410)
 Konrad V. Hebenstreit (1411-1412)
 Herman Celjski (1412-1421)
 Nikodem (1421-1443)
 Henrik II. (1443-1448)
 Janez Grünwalder (1448-1452) 
 Janez Tülbeck (1453-1473) 
 Sikst (1474-1495) 
 Rupert (1495-1498) 
 Filip (1499-1541) 
 Henrik Pfalzgraf Renski (1541-1552) 
 Leon Lesch (1552-1559) 
 Moritz (1559-1566) 
 Ernest Bavarski (1566-1612) 
 Štefan (1612-1618)
 Vid Adam Gepeckh (1618-1651) 
 Albrecht Sigmund (1651-1685) 
 Jožef Klemen Kajetan Bavarski (1685-1694) 
 Janez Franc (1695-1727) 
 Janez Teodor Bavarski (1727-1763) 
 Klemen Venceslav Saksonski (1763-1768) 
 Ludvik Jožef (1769-1788) 
 Maks Polikarp (1788-1789) 
 Jožef Konrad (1790-1803) 
 Jožef Jakob (1803-1818)

Münchenski in freisinški nadškofje 

 Lothar Anselm von Gebsattel (imenovan 1818, potrjen kmalu zatem, vendar najprej samo apostolski administrator, nadškof od 1821, umrl 1846) 
 Karl-August von Reisach (1846-1856), on in njegovi nasledniki so tudi kardinali
 Franziskus von Bettinger (1909-1917) 
 Michael von Faulhaber (1917-1952) 
 Joseph Wendel (1952-1960) 
 Julius Döpfner (1961-1976) 
 Joseph Alois Ratzinger (1977-1982), 2005-2013 papež Benedikt XVI.
 Friedrich Wetter (1982-2007) 
 Reinhard Marx (2007, kardinal od 2010)

Viri 

 Schlecht, J. (1989): Die deutsche freisinger Bischofs-Chronik - Freising : Historischen Vereins

Ustanovitve leta 739
Rimskokatoliške nadškofije v Nemčiji
Bavarska
Nadškofija München in Freising ( , ) je nadškofija s sedežem v Münchnu na Bavarskem v Nemčiji . Uradno je bila ustanovljena letav Freisingu ( Brižinah ; im . Brižinje ) ,je bila povzdignjena v knezoškofijo , letaoziromapa je bil škofijski sedež prenešen v München , ko je škofija dobila sedanje ime . Je tradicionalno najpomembnejša nemška ( nad ) škofija in metropolija , njen nadškof je vselej tudi kardinal . Letaje na površini000 kv.km štela76 milijona vernikov od skupaj8 milijona prebivalcev ali okoli , skupajduhovnikovškofijskih inredovnih ) . Ustanovitev Za prvega freisinškega škofa velja Korbinian ( Corbinianus ) , je ustanovitveni svetnik škofije , čeprav je bila freisinška škofija uradno ustanovljena šele letas škofom Bonifacijem . Sv . Korbinian je še danes zavetnik münhenške in freisinške nadškofije . Medved , njegov atribut , ki naj bi mu po legendi nosil tovor prek Alp , krasi freisinški mestni grb. Ordinariji Freisinški škofje Sveti Korbinijan Erinbert Jožef Freisinški tudi Jožef Veronski Aribo Atto Hitto Erchanbert Anno Arnold Walto Uto Dracolf Wolfram Lampert Abraham Goteskalk Egilbert iz Moosburga Nitger Ellenhard Meginward Henrik I. Oton I. Albert I. Oton II Gerold von Waldeck Konrad I. Konrad II. Friderik Montalbski Enicho Freisinški knezoškofje Gottfrid Konrad III. Janez I. Wulfing Konrad IV. Janez II. Albert II. Pavel Leopold Berchtold Konrad V. Hebenstreit Herman Celjski Nikodem Henrik II. Janez Grünwalder Janez Tülbeck Sikst Rupert Filip Henrik Pfalzgraf Renski Leon Lesch Moritz Ernest Bavarski Štefan Vid Adam Gepeckh Albrecht Sigmund Jožef Klemen Kajetan Bavarski Janez Franc Janez Teodor Bavarski Klemen Venceslav Saksonski Ludvik Jožef Maks Polikarp Jožef Konrad Jožef Jakob Münchenski in freisinški nadškofje Lothar Anselm von Gebsattel ( imenovan potrjen kmalu zatem , vendar najprej samo apostolski administrator , nadškof od umrl Karl - August von Reisach on in njegovi nasledniki so tudi kardinali Franziskus von Bettinger Michael von Faulhaber Joseph Wendel Julius Döpfner Joseph Alois Ratzingerpapež Benedikt XVI. Friedrich Wetter Reinhard Marx kardinal od Viri Schlecht , J. Die deutsche freisinger Bischofs - Chronik - Freising \ : Historischen Vereins Ustanovitve leta Rimskokatoliške nadškofije v Nemčiji Bavarska