Martin Kuralt
Martin Kuralt, slovenski rimskokatoliški duhovnik, pesnik, knjižničar, filozof, publicist, * 21. oktober 1757, Žabnica, † 31. december 1845, Mirov, Češka.

Življenjepis 
Kuralt se je v noviciatu  cisterijanskega samostana v Stični seznanil z Linhartom, ki je 1778 iztopil iz reda, leto pozneje pa tudi Kuralt; 1782 je bil ordiniran v ljubljanski škofiji. Zaradi pridige, v kateri je izvajal moralnost iz človekove narave, je izgubil kaplansko mesto pri škofu K. Herbersteinu. Od 1785 je delal v vseučeliščni knjižnici v Lvovu. Leta 1806 je ustanovil čebelarsko šolo, ki so jo obiskovali tudi semeniščniki. Zelo si je prizadeval, da bi se vrnil v Ljubljano. Leta 1809 je bil nekaj časa interniran zaradi svobodomiselnega pogleda, bil je pristaš francoskih revolucionarjev ter Napoleona, izražal je antiklerikalna stališča, zato je moral pod nadzor v škofjeloški oziroma novomeški samostan; 1823 je bil poslan v poboljševalnico v Mirov na Moravsko.

Literarno delo 
Kuralt je bil član Akademije delavnih, vendar pozneje ni pripadal Zoisovemu krogu. V članku Ein kleiner Versuch in krainerischen Volksliedern (Ilirski list, 1823) je predlagal, naj se za ljudstvo izda zbirka ljudskih in umetnih pesmi, ki naj bi bralce plemenitile s tem, da bi opevale naravne lepote, a hkrati nevsiljivo podajale splošno koristen, praktičen moralni nauk.

Pisal je latinske in nemške prigodnice, pisanje v slovenščini pa je namenil kmetom. Zgled takega pesništva je Jútrejna pésem èniga Krájnskega Kméta (pesem nastala po letu 1823). V pesmi se razsvetljenstvo in moralnovzgojna tendenca druži s poudarjenim odnosom do narave.

Prerodne ideja je Kuralt uveljavljal tako v pesništvu kot tudi v publicistiki. Publicistika je pisana v nemškem in latinskem jeziku, ter se ukvarja z moralno-teološkimi in filozofskimi vprašanji, njena poglavitna vrednost pa je v sistematičnem razvijanju razsvetljenskih nazorov. Znan je njegov spis, ki je ohranjen v olomouški knjižnici:  Kurzgefasste Beantwortung eineger Fragen aus der Psychologie und Literargeschichte v katerem odgovarja na vprašanja, kaj je razum in kaj um, kaj je pravir človeškega uma in kako se kaže ter kaj je najvišji človekov namen in kako ga doseči. V spisu mu je šlo predvsem  za razrešitev temeljnega filozofskega vprašanja, kaj je človek in kaj bog.

Glej tudi 
 seznam slovenskih pesnikov
seznam slovenskih filozofov

Viri 
 Enciklopedija Slovenije; knjiga 6, Mladinska knjiga, Ljubljana, 1992
 Mala splošna enciklopedija DZS, knjiga 2, Ljubljana, 1975
 Janež, Stanko, Pregled Slovenske književnosti, Založba Obzorja Maribor, 1978

Slovenski pesniki
Slovenski knjižničarji
Slovenski publicisti
Slovenski rimskokatoliški duhovniki
Osebnosti s Škofjeloškega
Člani Akademije operozov
Martin Kuralt , slovenski rimskokatoliški duhovnik , pesnik , knjižničar , filozof , publicist , * oktober Žabnica , † december Mirov , Češka . Življenjepis Kuralt se je v noviciatu cisterijanskega samostana v Stični seznanil z Linhartom , ki jeiztopil iz reda , leto pozneje pa tudi Kuralt ;je bil ordiniran v ljubljanski škofiji . Zaradi pridige , v kateri je izvajal moralnost iz človekove narave , je izgubil kaplansko mesto pri škofu K. Herbersteinu . Odje delal v vseučeliščni knjižnici v Lvovu . Letaje ustanovil čebelarsko šolo , ki so jo obiskovali tudi semeniščniki . Zelo si je prizadeval , da bi se vrnil v Ljubljano . Letaje bil nekaj časa interniran zaradi svobodomiselnega pogleda , bil je pristaš francoskih revolucionarjev ter Napoleona , izražal je antiklerikalna stališča , zato je moral pod nadzor v škofjeloški oziroma novomeški samostan ;je bil poslan v poboljševalnico v Mirov na Moravsko . Literarno delo Kuralt je bil član Akademije delavnih , vendar pozneje ni pripadal Zoisovemu krogu . V članku Ein kleiner Versuch in krainerischen Volksliedern ( Ilirski list ,je predlagal , naj se za ljudstvo izda zbirka ljudskih in umetnih pesmi , ki naj bi bralce plemenitile s tem , da bi opevale naravne lepote , a hkrati nevsiljivo podajale splošno koristen , praktičen moralni nauk . Pisal je latinske in nemške prigodnice , pisanje v slovenščini pa je namenil kmetom . Zgled takega pesništva je Jútrejna pésem èniga Krájnskega Kméta ( pesem nastala po letu V pesmi se razsvetljenstvo in moralnovzgojna tendenca druži s poudarjenim odnosom do narave . Prerodne ideja je Kuralt uveljavljal tako v pesništvu kot tudi v publicistiki . Publicistika je pisana v nemškem in latinskem jeziku , ter se ukvarja z moralno - teološkimi in filozofskimi vprašanji , njena poglavitna vrednost pa je v sistematičnem razvijanju razsvetljenskih nazorov . Znan je njegov spis , ki je ohranjen v olomouški knjižnici : Kurzgefasste Beantwortung eineger Fragen aus der Psychologie und Literargeschichte v katerem odgovarja na vprašanja , kaj je razum in kaj um , kaj je pravir človeškega uma in kako se kaže ter kaj je najvišji človekov namen in kako ga doseči . V spisu mu je šlo predvsem za razrešitev temeljnega filozofskega vprašanja , kaj je človek in kaj bog. Glej tudi seznam slovenskih pesnikov seznam slovenskih filozofov Viri Enciklopedija Slovenije ; knjiga Mladinska knjiga , Ljubljana , Mala splošna enciklopedija DZS , knjiga Ljubljana , Janež , Stanko , Pregled Slovenske književnosti , Založba Obzorja Maribor , Slovenski pesniki Slovenski knjižničarji Slovenski publicisti Slovenski rimskokatoliški duhovniki Osebnosti s Škofjeloškega Člani Akademije operozov