Elektronski magnetni moment
Elektrónski magnétni momènt (tudi elektrónski magnétni dípólni momènt) je v atomski fiziki magnetni moment elektrona, ki ga povzroča njegova notranja značilnost spina.

Magnetni moment elektrona 

Elektron je nabiti osnovni delec. Njegova vrtilna količina izhaja iz dveh vrst vrtenj: spina in tirnega gibanja V klasični elektrodinamiki vrteče električno nabito telo povzroča magnetni dipol z magnetnima poloma enake jakosti in različno polarnostjo. Ta analogija velja tudi za elektron, saj se dejansko obnaša kot majhen paličasti magnet. Ena posledica je, da zunanje magnetno polje povzroča navor na magnetni moment elektrona, kar je odvisno od njegove usmerjenosti glede na polje.

Če se elektron predstavlja kot klasični nabiti delec, ki se vrti okrog osi, z vrtilno količino , je njegov magnetni moment  dan z:

 

kjer je električni naboj ,  pa osnovni naboj. Masa je mirovna masa elektrona . Vrtilna količina  je v tej enačbi lahko spinska, tirna ali skupna. Izkaže se, da klasični rezultat odstopa za proporcionalnostni množitelj za spinski magnetni moment. Zaradi tega je treba klasični rezultat popraviti z množenjem s korekcijskim množiteljem:

 

Brezrazsežni korekcijski množitelj g je množitelj g. Po navadi se magnetni moment izrazi s Planckovo konstanto in Bohrovim magnetonom:

 

kjer je  Bohrov magneton,  pa reducirana Planckova konstanta.

Atomska fizika
Fizika osnovnih delcev
Elektrika in magnetizem
Fizikalne konstante
Elektrónski magnétni momènt ( tudi elektrónski magnétni dípólni momènt ) je v atomski fiziki magnetni moment elektrona , ki ga povzroča njegova notranja značilnost spina . Magnetni moment elektrona Elektron je nabiti osnovni delec . Njegova vrtilna količina izhaja iz dveh vrst vrtenj : spina in tirnega gibanja V klasični elektrodinamiki vrteče električno nabito telo povzroča magnetni dipol z magnetnima poloma enake jakosti in različno polarnostjo . Ta analogija velja tudi za elektron , saj se dejansko obnaša kot majhen paličasti magnet . Ena posledica je , da zunanje magnetno polje povzroča navor na magnetni moment elektrona , kar je odvisno od njegove usmerjenosti glede na polje . Če se elektron predstavlja kot klasični nabiti delec , ki se vrti okrog osi , z vrtilno količino , je njegov magnetni moment dan z : kjer je električni naboj , pa osnovni naboj . Masa je mirovna masa elektrona \ . Vrtilna količina je v tej enačbi lahko spinska , tirna ali skupna . Izkaže se , da klasični rezultat odstopa za proporcionalnostni množitelj za spinski magnetni moment . Zaradi tega je treba klasični rezultat popraviti z množenjem s korekcijskim množiteljem : Brezrazsežni korekcijski množitelj g je množitelj g. Po navadi se magnetni moment izrazi s Planckovo konstanto in Bohrovim magnetonom : kjer je Bohrov magneton , pa reducirana Planckova konstanta . Atomska fizika Fizika osnovnih delcev Elektrika in magnetizem Fizikalne konstante