Glinenec
Glinenci (KAlSi3O8 - NaAlSi3O8 - CaAl2Si2O8)  so skupina kamninotvornih tektosilikatnih mineralov, ki sestavljajo okrog 60% Zemljine skorje.

Glinenci kristalijo iz magme kot globočnine, predornine ali žilnine. Prisotne so tudi v mnogih metamorfnih in sedimentnih kamninah. Kamnina, ki je skoraj v celoti so sestavljene iz kalcijevih plagioklazov, je anortozit.

Sestava
Glinenci imajo trodimenzionalno ogrodje silikatnih tetraedrov [SiO4]4-. Njihovo kemijsko sestavo se običajno prikazuje s sestavo njihovih treh končnih členov: 

 kalijevi glinenci ali K-glinenci - končni člen ortoklaz KAlSi3O8
 natrijevi glinenci - končni člen albit NaAlSi3O8
 kalcijevi glinenci – končni člen anortit CaAl2Si2O8

Trdne raztopine med ortoklazom in albitom se imenujejo alkalni glinenci. Trdne raztopine med albitom in anortitom se imenujejo plagioklazi ali natančneje plagioklazni glinenci. Med ortoklazom in anortitom, pa tudi v drugih dveh trdnih raztopinah, nizi trdnih raztopin niso zvezni, ker se pri temperaturah, kakršne so v Zemljini skorji, nekatere taline ne mešajo. Abit se prišteva tako k plagioklazom kot k alkalnim glinencem. Poleg albita se k obojim glinencem prištevajo tudi barijevi glinenci, ki nastanejo za zamenjavo kalija z barijem v kalijevih glinencih.

Alkalni glinenci

K alkalnim glinencem spadajo:
 ortoklaz (monoklinski) - KAlSi3O8
 sanidin (monoklinski) - (K,Na)AlSi3O8
mikroklin (triklinski) - KAlSi3O8
anortoklaz (triklinski) - (Na,K)AlSi3O8

Sanidin je stabilen samo pri najvišjih temperaturah, mikroklin pa pri najnižjih.  Za alkalne glinence je značilna pertitska tekstura, ker med ohlajanjem taline z vmesno sestavo kristalita glinenca z nasprotnima sestavama. Pertitska tekstura alkalnih glinencev je v mnogih granitih vidna s prostim očesom.  Mikropertitske teksture so vidne z optičnim mikroskopom, medtem ko so mikropertitne teksture vidne samo z elektronskim mikroskopom.

Plagioklazni glinenci
Plagioklazni glinenci kristalizirajo v triklinskem kristalnem sistemu. Mednje spadajo naslednji minerali (v oklepajih odstotek anortita): 

 albit  (0 do 10) — NaAlSi3O8
 oligoklaz (10 do 30) — (Na,Ca)(Al,Si)AlSi2O8
 andezin (30 do 50) — NaAlSi3O8 — CaAl2Si2O8
 labradorit (50 do 70) — (Ca,Na)Al(Al,Si)Si2O8
 bitovnit (70 do 90) — (NaSi,CaAl)AlSi2O8
 anortit (90 do 100) — CaAl2Si2O8

Tudi vmesne sestave plagioklazov lahko pri ohlajanju kristalijo v dva glinenca z nasprotno sestavo. Difuzija je pri njih mnogo počasnejša kot pri alkalnih glinencih, zato sta nastala glinenca tako finozrnata, da so zrna vidna samo z mikroskopom. Vrzeli zaradi nezdružljivosti talin so v primerjavi z alkalnimi glinenci bolj zapletene. Igra barv, ki je opazna v nekaterih glinencih z labradoritsko sestavo, je posledica kristaljenja finozrnatih lističev.

Barijevi glinenci
Barijevi glinenci so monoklinski. Mednje spadata:
 celzian — BaAl2Si2O8
 hialofan — (K,Na,Ba)(Al,Si)4O8

S preperevanjem glinencev nastajajo hidratizirani aluminijevi plastnati silikati (filosilikati), ki so sestavine glin.

Uporaba
Glinenci so surovine za proizvodnjo keramike in geopolimerov. V geologiji in arheologiji se uporabljajo za termoluminiscenčno in optično datiranje. Kalijevi glinenci se v geokronologiji in termokronologiji pogosto uporabljajo za K-Ar in Ar-Ar datiranje.  

Leta 2005 je bila največja svetovna proizvajalka glinencev Italija, ki je proizvedla skoraj petino svetovne proizvodnje. Sledili so ji Turčija, Ljudska republika Kitajska in Tajska.

Glej tudi
 Seznam mineralov

Sklici

Kalijevi minerali
Natrijevi minerali
Kalcijevi minerali
Aluminijevi minerali
Silikatni minerali
Glinenci ( KAlSi3O8 - NaAlSi3O8 - CaAl2Si2O8 ) so skupina kamninotvornih tektosilikatnih mineralov , ki sestavljajo okrog Zemljine skorje . Glinenci kristalijo iz magme kot globočnine , predornine ali žilnine . Prisotne so tudi v mnogih metamorfnih in sedimentnih kamninah . Kamnina , ki je skoraj v celoti so sestavljene iz kalcijevih plagioklazov , je anortozit . Sestava Glinenci imajo trodimenzionalno ogrodje silikatnih tetraedrov [ SiO4 ]4 - . Njihovo kemijsko sestavo se običajno prikazuje s sestavo njihovih treh končnih členov : kalijevi glinenci ali K - glinenci - končni člen ortoklaz KAlSi3O8 natrijevi glinenci - končni člen albit NaAlSi3O8 kalcijevi glinenci – končni člen anortit CaAl2Si2O8 Trdne raztopine med ortoklazom in albitom se imenujejo alkalni glinenci . Trdne raztopine med albitom in anortitom se imenujejo plagioklazi ali natančneje plagioklazni glinenci . Med ortoklazom in anortitom , pa tudi v drugih dveh trdnih raztopinah , nizi trdnih raztopin niso zvezni , ker se pri temperaturah , kakršne so v Zemljini skorji , nekatere taline ne mešajo . Abit se prišteva tako k plagioklazom kot k alkalnim glinencem . Poleg albita se k obojim glinencem prištevajo tudi barijevi glinenci , ki nastanejo za zamenjavo kalija z barijem v kalijevih glinencih . Alkalni glinenci K alkalnim glinencem spadajo : ortoklaz ( monoklinski ) - KAlSi3O8 sanidin ( monoklinski ) - ( K ,Na ) AlSi3O8 mikroklin ( triklinski ) - KAlSi3O8 anortoklaz ( triklinski ) - ( Na ,K ) AlSi3O8 Sanidin je stabilen samo pri najvišjih temperaturah , mikroklin pa pri najnižjih . Za alkalne glinence je značilna pertitska tekstura , ker med ohlajanjem taline z vmesno sestavo kristalita glinenca z nasprotnima sestavama . Pertitska tekstura alkalnih glinencev je v mnogih granitih vidna s prostim očesom . Mikropertitske teksture so vidne z optičnim mikroskopom , medtem ko so mikropertitne teksture vidne samo z elektronskim mikroskopom . Plagioklazni glinenci Plagioklazni glinenci kristalizirajo v triklinskem kristalnem sistemu . Mednje spadajo naslednji minerali ( v oklepajih odstotek anortita ) : albit do— NaAlSi3O8 oligoklazdo— ( Na ,Ca ) ( Al ,Si ) AlSi2O8 andezindo— NaAlSi3O8 — CaAl2Si2O8 labradoritdo— ( Ca , Na ) Al ( Al ,Si ) Si2O8 bitovnitdo— ( NaSi , CaAl ) AlSi2O8 anortitdo— CaAl2Si2O8 Tudi vmesne sestave plagioklazov lahko pri ohlajanju kristalijo v dva glinenca z nasprotno sestavo . Difuzija je pri njih mnogo počasnejša kot pri alkalnih glinencih , zato sta nastala glinenca tako finozrnata , da so zrna vidna samo z mikroskopom . Vrzeli zaradi nezdružljivosti talin so v primerjavi z alkalnimi glinenci bolj zapletene . Igra barv , ki je opazna v nekaterih glinencih z labradoritsko sestavo , je posledica kristaljenja finozrnatih lističev . Barijevi glinenci Barijevi glinenci so monoklinski . Mednje spadata : celzian — BaAl2Si2O8 hialofan — ( K ,Na , Ba ) ( Al ,Si ) 4O8 S preperevanjem glinencev nastajajo hidratizirani aluminijevi plastnati silikati ( filosilikati ) , ki so sestavine glin . Uporaba Glinenci so surovine za proizvodnjo keramike in geopolimerov . V geologiji in arheologiji se uporabljajo za termoluminiscenčno in optično datiranje . Kalijevi glinenci se v geokronologiji in termokronologiji pogosto uporabljajo za K - Ar in Ar - Ar datiranje . Letaje bila največja svetovna proizvajalka glinencev Italija , ki je proizvedla skoraj petino svetovne proizvodnje . Sledili so ji Turčija , Ljudska republika Kitajska in Tajska . Glej tudi Seznam mineralov Sklici Kalijevi minerali Natrijevi minerali Kalcijevi minerali Aluminijevi minerali Silikatni minerali