Fresnelove enačbe
Fresnelove enačbe opisujejo obnašanje svetlobe (elektromagnetnega valovanja) na prehodu med dvema snovema z različnima lomnima količnikoma. Enačbe opisujejo amplitudo odbitega in prepuščenega dela elektromagnetnih valov.

Enačbe je vpeljal francoski fizik in izumitelj Augustin-Jean Fresnel (1788–1827).

Fizikalne osnove 

Kadar se svetloba giblje iz sredstva z lomnim količnikom  v drugo sredstvo z lomnim količnikom , se del svetlobe odbije, del pa se lomi, in prehaja v drugo sredstvo. Lom svetlobe se izvede po običajnem lomnem zakonu. Koliki del svetlobe se odbije, pove odbojnost oziroma koeficient odbojnosti sredstva (oznaka ), del, ki pa se prepusti oziroma preide v drugo sredstvo, pa opisuje prepustnost in koeficient prepustnosti (oznaka ). Velikost obeh koeficientov je odvisna od polarizacije vpadne svetlobe. Koeficienta sta različna za svetlobo, ki je polarizirana v ravnini pravokotni na vpadno ravnino, in za svetlobo, ki je polarizirana v ravnini vzporedni vpadni ravnini.

Koeficient odbojnosti za svetlobo, ki je polarizirana pravokotno na vpadno ravnino, je enak:

 

kjer je:
  lomni količnik prvega sredstva
  lomni količnik drugega sredstva
  vpadni kot
  odbojni kot
  lomni kot

Podobno je koeficient odbojnosti za svetlobo, ki je polarizirana vzporedno z vpadno ravnino:

 

kjer so oznake enake kot za s polarizirano svetlobo (zgoraj).

Različni avtorji navajajo različne obrazce, ki so na prvi pogled drugačni.

Pri tem sta pripadajoča koeficienta prepustnosti določena z  in  .

Kadar pa je vpadajoča svetloba nepolarizirana, je koeficient odbojnosti enak .

Pri določenem kotu za dani  in  pade  na nič. V tem primeru se p polarizirana svetloba v celoti lomi. Ta kot se imenuje Brewstrov kot. Kadar se svetloba giblje iz optično manj gostega sredstva (lomni količnik  ) v bolj gosto sredstvo (lomni količnik ) (to pomeni, da je ), se nad nekim vpadnim kotom (mejni kot) vsa svetloba odbije (  ). Ta pojav se imenuje popolni odboj.

Uporaba 

Fresnelove enačbe se uporabljajo pri izračunu jakosti odbitega signala v:
 optičnem vlaknu,
 merilniku OTDR.

Sklici

Viri

Zunanje povezave 

 Fresnelove enačbe na MathWorld 
 Opis Fresnelovih enačb 

Geometrijska optika
Fizikalna optika
Enačbe
Fresnelove enačbe opisujejo obnašanje svetlobe ( elektromagnetnega valovanja ) na prehodu med dvema snovema z različnima lomnima količnikoma . Enačbe opisujejo amplitudo odbitega in prepuščenega dela elektromagnetnih valov . Enačbe je vpeljal francoski fizik in izumitelj Augustin - Jean Fresnel1827 ) . Fizikalne osnove Kadar se svetloba giblje iz sredstva z lomnim količnikom v drugo sredstvo z lomnim količnikom , se del svetlobe odbije , del pa se lomi , in prehaja v drugo sredstvo . Lom svetlobe se izvede po običajnem lomnem zakonu . Koliki del svetlobe se odbije , pove odbojnost oziroma koeficient odbojnosti sredstva ( oznaka ) , del , ki pa se prepusti oziroma preide v drugo sredstvo , pa opisuje prepustnost in koeficient prepustnosti ( oznaka ) . Velikost obeh koeficientov je odvisna od polarizacije vpadne svetlobe . Koeficienta sta različna za svetlobo , ki je polarizirana v ravnini pravokotni na vpadno ravnino , in za svetlobo , ki je polarizirana v ravnini vzporedni vpadni ravnini . Koeficient odbojnosti za svetlobo , ki je polarizirana pravokotno na vpadno ravnino , je enak : kjer je : lomni količnik prvega sredstva lomni količnik drugega sredstva vpadni kot odbojni kot lomni kot Podobno je koeficient odbojnosti za svetlobo , ki je polarizirana vzporedno z vpadno ravnino : kjer so oznake enake kot za s polarizirano svetlobo ( zgoraj ) . Različni avtorji navajajo različne obrazce , ki so na prvi pogled drugačni . Pri tem sta pripadajoča koeficienta prepustnosti določena z in \ . Kadar pa je vpadajoča svetloba nepolarizirana , je koeficient odbojnosti enak \ . Pri določenem kotu za dani in pade na nič . V tem primeru se p polarizirana svetloba v celoti lomi . Ta kot se imenuje Brewstrov kot . Kadar se svetloba giblje iz optično manj gostega sredstva ( lomni količnik ) v bolj gosto sredstvo ( lomni količnik ) ( to pomeni , da je ) , se nad nekim vpadnim kotom ( mejni kot ) vsa svetloba odbije ( ) . Ta pojav se imenuje popolni odboj . Uporaba Fresnelove enačbe se uporabljajo pri izračunu jakosti odbitega signala v : optičnem vlaknu , merilniku OTDR. Sklici Viri Zunanje povezave Fresnelove enačbe na MathWorld Opis Fresnelovih enačb Geometrijska optika Fizikalna optika Enačbe