Modri glavinec
Modri glavinec, tudi plavica ali modriš (znanstveno ime Centaurea cyanus) je enoletna zdravilna rastlina s pokončnim robatim steblom in modrimi koški, ki najpogosteje raste med vsemi vrstami žit.

Opis
Modri glavinec je od 30 do 90 cm visoka rastlina, ki ima pokončno, sivo-zeleno razvejano steblo. Listi rastline so suličasti, dolgi od 1 do 4 cm. Cvetovi so izrazito modre barve, po čemer je rastlina dobila tudi ime, v premeru pa merijo od 1,5 do 3 cm. Barvilo se imenuje protocianin, ki ga vsebujejo tudi vrtnice, le da je pri njih rdeče barve. Cvet je v bistvu socvetje, ki ga sestavljajo drobni temnomodri cvetovi v sredini, okrog njih pa so razporejeni lijakasti modri listi, ki so na koncu nazobčani.

Razširjenost in uporabnost
Domovina rastline je verjetno Bližnji vzhod, od koder se je najverjetneje s selitvami ljudstev in širjenjem žitnih kultur selila proti severu in zahodu.

Čaj iz zeli in cvetov te rastline pospešuje izločanje urina, zaradi česar se v ljudskem zdravilstvu poparek uporablja pri obolenjih ledvic in mehurja, pa tudi pri težavah z jetri, žolčem in sklepi. Poleg tega se čaj uporablja tudi pri vnetju oči in očesne veznice, pa tudi proti krastam na glavah otrok in prhljaju. Ponekod iz posušenih cvetov pripravljajo prah, s katerim posujejo rane, ki se slabo celijo in gnojijo..

Modri glavinec je v Sloveniji uvrščen na Rdeči seznam praprotnic in semenk kot ranljiva vrsta. Razlog za ogroženost te rastline je uporaba herbicidov na njivah, ki so bile v preteklosti najbolj pogosto rastišče modrega glavinca. Le-ta je bil v preteklosti eden najbolj razširjenih njivskih plevelov.

Reference

Zunanje povezave

Flora Europaea: Centaurea cyanus

Flora Evrope
Flora Severne Amerike
Flora Slovenije
Zdravilne rastline
Nebinovke
Modri glavinec , tudi plavica ali modriš ( znanstveno ime Centaurea cyanus ) je enoletna zdravilna rastlina s pokončnim robatim steblom in modrimi koški , ki najpogosteje raste med vsemi vrstami žit . Opis Modri glavinec je oddocm visoka rastlina , ki ima pokončno , sivo - zeleno razvejano steblo . Listi rastline so suličasti , dolgi oddocm . Cvetovi so izrazito modre barve , po čemer je rastlina dobila tudi ime , v premeru pa merijo od5 docm . Barvilo se imenuje protocianin , ki ga vsebujejo tudi vrtnice , le da je pri njih rdeče barve . Cvet je v bistvu socvetje , ki ga sestavljajo drobni temnomodri cvetovi v sredini , okrog njih pa so razporejeni lijakasti modri listi , ki so na koncu nazobčani . Razširjenost in uporabnost Domovina rastline je verjetno Bližnji vzhod , od koder se je najverjetneje s selitvami ljudstev in širjenjem žitnih kultur selila proti severu in zahodu . Čaj iz zeli in cvetov te rastline pospešuje izločanje urina , zaradi česar se v ljudskem zdravilstvu poparek uporablja pri obolenjih ledvic in mehurja , pa tudi pri težavah z jetri , žolčem in sklepi . Poleg tega se čaj uporablja tudi pri vnetju oči in očesne veznice , pa tudi proti krastam na glavah otrok in prhljaju . Ponekod iz posušenih cvetov pripravljajo prah , s katerim posujejo rane , ki se slabo celijo in gnojijo . . Modri glavinec je v Sloveniji uvrščen na Rdeči seznam praprotnic in semenk kot ranljiva vrsta . Razlog za ogroženost te rastline je uporaba herbicidov na njivah , ki so bile v preteklosti najbolj pogosto rastišče modrega glavinca . Le - ta je bil v preteklosti eden najbolj razširjenih njivskih plevelov . Reference Zunanje povezave Flora Europaea : Centaurea cyanus Flora Evrope Flora Severne Amerike Flora Slovenije Zdravilne rastline Nebinovke