Geslovnik
Geslovnik ali geselnik je sistematično urejen seznam gesel oz. predmetnih oznak. Z njim želimo poenotiti izraze, ki v katalogu opisujejo vsebino dokumentov. Poenotenje izrazov je pomembno zaradi boljših možnosti za priklic dokumentov pri iskanju po vsebini. Uporablj naravni jezika namesto šifer.

Predmetna oznaka izraža vsebino dokumenta. Tvori jo izraz, ki je ena beseda ali besedna zveza. Predmetne oznake, razvrščene po abecedi, tvorijo geslovnik. Geslovnik je kontroliran slovar, ki največkrat vključuje predmetne oznake iz knjižničnega kataloga. Knjižnični katalog pa je po abecedi ali po kakem drugem sistemu urejen popis knjižničnega gradiva.

Zgodovina razvoja 

Prizadevanje za usklajenost predmetnega označevanja sega v preteklost, v čas listkovnih stvarnih katalogov. Pod okriljem Ifle je bila v letu 1981 ustanovljena Sekcija za klasifikacijo in indeksiranje (Section on Classification and Indexing), ki si je začela prizadevati za sprejem in mednarodno uskladitev načel predmetnega označevanja.
V osemdesetih letih so nastali naslednji standardi: 

 ISO 5964. Guidelines for the establishment and development of multilingual thesauri. 1st ed., 15.2.1985 
 ISO 5963. Methods for examining documents, determining their subjects, and selecting indexing terms. 1st ed., 1.12.1985
 ISO 2788. Guidelines for establishment and development of monolingual thesauri. 2nd ed., 15.11.1986.
 
Leta 1990 so knjižničarji željo po enotnih načelih za predmetno označevanje naslovili na Sekcijo za klasifikacijo in indeksiranje pri Ifli. Iflina delovna skupina je leta 1999 objavila dokument z naslovom Principles Underlying Subject Heading Languages, ki vsebuje nekaj kratkih definicij in jasna, jedrnata načela za predmetno označevanje ter poročila o praksi v nekaterih državah.

V Sloveniji je Narodna in univerzitetna knjižnica (NUK) leta 1994 izdala navodila za oblikovanje predmetnih oznak z naslovom Vsebinska obdelava v vzajemnem katalogu. Navodila so delno nastajala že v skupnih delovnih komisijah bivše Jugoslavije s ciljem poenotene obdelave gradiva v jugoslovanskih nacionalnih knjižnicah. Katalogizacijska navodila za predmetno označevanje, ki jih vsebuje priročnik iz leta 1994, slonijo na tedanji katalogizacijski praksi.

Prvi seznami predmetnih nizov, ki so nastali ob vsebinski obdelavi slovenike v prvi polovici devetdesetih let, so bili objavljeni leta 1997 v priročniku Vsebinska obdelava v vzajemnem katalogu s podnaslovom Predmetne rubrike: seznami in navodila za oblikovanje.

Danes v Sloveniji knjižničarji in katalizatorji uporabljajo Splošni spletni slovenski glasovnik, ki se ga redno dopolnjujejo z novimi predmetnimi oznakami. Med pomembnejše slovenske geslovnike spada tudi Splošni geslovnik COBISS.SI (SGC), med tujimi pa je pomemeben Library of Congress Subject Headings (LCSH).

Pojmi 

Predmetna določila so vključena v seznam enakopravno s predmetnimi oznakami. Seznam predmetnih določil ni posebej izpostavljen iz dveh razlogov: zaradi lažjega iskanja in zato, ker večina predmetnih oznak lahko nastopa tudi kot določilo in obratno, marsikatero predmetno določilo lahko uporabimo tudi kot predmetno oznako. 

Kazalke povezujejo identične pojme, izločajo nesprejete izraze in kažejo na izraze, ki jih uporabljamo kot predmetne oznake. Nesprejeti izraz in predmetna oznaka sta med seboj povezana z besedama glej, ki kaže pod katero predmetno oznako so zbrana dela o določeni temi, in uporabi za, obe opozarjata katalogizatorja, katerega izraza naj ne uporablja.

Vodilke povezujejo pojme, ki so med seboj tematsko povezani. Uporabnika usmerjajo od ene sprejete predmetne oznake na drugo oziroma opozarjajo na druge predmetne oznake, ki se nanašajo na iskano vsebino.

Sinonimi so besede, ki se med seboj ločijo po obliki, a imajo identičen ali delno identičen pomen. Sinonimi so domači izrazi ali tujke.

Homonimi so besede, ki imajo več različnih pomenov.

Primeri predmetnih oznak v geslovniku 
 
Sinonimi:
V geslovniku se dosleno uporablja le eden od izrazov, npr. književnost. Tako se v knjižničnem katalogu vse gradivo na to temo najde z enim izrazom. Če je v katalog vgrajena normativna datoteka, bomo tudi pri iskanju s sinonimom prišli do istega gradiva. 
 Geografija = Zemljepis
 Leposlovje = Književnost = Baletristika
 Bukva = Knjiga

Homonimi:
Teh besed iz rabe ni mogoče izključiti, zato jih spremljajo pojasnila v oklepaju, ki se imenujejo kvalifikatorji
 Vile
 Vile kot zgradba — Vile (zgradbe)
 Vile kot čarobna bitja — Vile (pravljična bitja)
 Vile kot orodje — Vile (ročno orodje)
List
List kot papirni list
List kot drevesni list

Glej tudi 

 Normativna kontrola

Zunanje povezave 
 Narodna in univerzitetna knjižnica
 Spletni splošni slovenski geslovnik
 Bibliotekarski terminološki slovar
 Library of Congress Subject Headings
 SGC - Splošni geslovnik COBISS.SI

Viri 
 Erjavec, G., Kovač, T., Pelhan, A., Rozman, D., Sternad, M. in Vrhovšek, D. (2001). Splošni slovenski geslovnik : navodila za predmetno označevanje knjižničnega gradiva in geslovnik. Ljubljani : Narodna in univerzitetna knjižnica
 Kovač T., Pelhan A., Rozman D., Sternad M. in Vrhovšek D. Navodila za predmetno označevanje. Pridobljeno 16. 5. 2011, s spletne strani http://www.nuk.uni-lj.si/sssg/navodila.html  
 Delovno gradivo X za Bibliotekarski terminološki slovar. - Ljubljana : Bibliotekarska terminološka komisija, 2008. Pridobljeno 16. 5. 2011, s spletne strani http://www.cek.ef.uni-lj.si/terminologija/BTS-TEST/slovar.html 

Knjižnična klasifikacija
Geslovnik ali geselnik je sistematično urejen seznam gesel oz . predmetnih oznak . Z njim želimo poenotiti izraze , ki v katalogu opisujejo vsebino dokumentov . Poenotenje izrazov je pomembno zaradi boljših možnosti za priklic dokumentov pri iskanju po vsebini . Uporablj naravni jezika namesto šifer. Predmetna oznaka izraža vsebino dokumenta . Tvori jo izraz , ki je ena beseda ali besedna zveza . Predmetne oznake , razvrščene po abecedi , tvorijo geslovnik . Geslovnik je kontroliran slovar , ki največkrat vključuje predmetne oznake iz knjižničnega kataloga . Knjižnični katalog pa je po abecedi ali po kakem drugem sistemu urejen popis knjižničnega gradiva . Zgodovina razvoja Prizadevanje za usklajenost predmetnega označevanja sega v preteklost , v čas listkovnih stvarnih katalogov . Pod okriljem Ifle je bila v letuustanovljena Sekcija za klasifikacijo in indeksiranje ( Section on Classification and Indexing ) , ki si je začela prizadevati za sprejem in mednarodno uskladitev načel predmetnega označevanja . V osemdesetih letih so nastali naslednji standardi : ISO Guidelines for the establishment and development of multilingual thesauri . t ed . ,2 . 1985 ISO Methods for examining documents , determining their subjects , and selecting indexing terms . t ed . ,12 . 1985 ISO Guidelines for establishment and development of monolingual thesauri . d ed . ,11. 1986. Letaso knjižničarji željo po enotnih načelih za predmetno označevanje naslovili na Sekcijo za klasifikacijo in indeksiranje pri Ifli . Iflina delovna skupina je letaobjavila dokument z naslovom Principles Underlying Subject Heading Languages , ki vsebuje nekaj kratkih definicij in jasna , jedrnata načela za predmetno označevanje ter poročila o praksi v nekaterih državah . V Sloveniji je Narodna in univerzitetna knjižnica ( NUK ) letaizdala navodila za oblikovanje predmetnih oznak z naslovom Vsebinska obdelava v vzajemnem katalogu . Navodila so delno nastajala že v skupnih delovnih komisijah bivše Jugoslavije s ciljem poenotene obdelave gradiva v jugoslovanskih nacionalnih knjižnicah . Katalogizacijska navodila za predmetno označevanje , ki jih vsebuje priročnik iz leta slonijo na tedanji katalogizacijski praksi . Prvi seznami predmetnih nizov , ki so nastali ob vsebinski obdelavi slovenike v prvi polovici devetdesetih let , so bili objavljeni letav priročniku Vsebinska obdelava v vzajemnem katalogu s podnaslovom Predmetne rubrike : seznami in navodila za oblikovanje . Danes v Sloveniji knjižničarji in katalizatorji uporabljajo Splošni spletni slovenski glasovnik , ki se ga redno dopolnjujejo z novimi predmetnimi oznakami . Med pomembnejše slovenske geslovnike spada tudi Splošni geslovnik COBISS.SI ( SGC ) , med tujimi pa je pomemeben Library of Congress Subject Headings ( LCSH ) . Pojmi Predmetna določila so vključena v seznam enakopravno s predmetnimi oznakami . Seznam predmetnih določil ni posebej izpostavljen iz dveh razlogov : zaradi lažjega iskanja in zato , ker večina predmetnih oznak lahko nastopa tudi kot določilo in obratno , marsikatero predmetno določilo lahko uporabimo tudi kot predmetno oznako . Kazalke povezujejo identične pojme , izločajo nesprejete izraze in kažejo na izraze , ki jih uporabljamo kot predmetne oznake . Nesprejeti izraz in predmetna oznaka sta med seboj povezana z besedama glej , ki kaže pod katero predmetno oznako so zbrana dela o določeni temi , in uporabi za , obe opozarjata katalogizatorja , katerega izraza naj ne uporablja . Vodilke povezujejo pojme , ki so med seboj tematsko povezani . Uporabnika usmerjajo od ene sprejete predmetne oznake na drugo oziroma opozarjajo na druge predmetne oznake , ki se nanašajo na iskano vsebino . Sinonimi so besede , ki se med seboj ločijo po obliki , a imajo identičen ali delno identičen pomen . Sinonimi so domači izrazi ali tujke . Homonimi so besede , ki imajo več različnih pomenov . Primeri predmetnih oznak v geslovniku Sinonimi : V geslovniku se dosleno uporablja le eden od izrazov , npr. književnost . Tako se v knjižničnem katalogu vse gradivo na to temo najde z enim izrazom . Če je v katalog vgrajena normativna datoteka , bomo tudi pri iskanju s sinonimom prišli do istega gradiva . Geografija = Zemljepis Leposlovje = Književnost = Baletristika Bukva = Knjiga Homonimi : Teh besed iz rabe ni mogoče izključiti , zato jih spremljajo pojasnila v oklepaju , ki se imenujejo kvalifikatorji Vile Vile kot zgradba — Vile ( zgradbe ) Vile kot čarobna bitja — Vile ( pravljična bitja ) Vile kot orodje — Vile ( ročno orodje ) List List kot papirni list List kot drevesni list Glej tudi Normativna kontrola Zunanje povezave Narodna in univerzitetna knjižnica Spletni splošni slovenski geslovnik Bibliotekarski terminološki slovar Library of Congress Subject Headings SGC - Splošni geslovnik COBISS.SI Viri Erjavec , G . , Kovač , T . , Pelhan , A . , Rozman , D . , Sternad , M. in Vrhovšek , D. Splošni slovenski geslovnik \ : navodila za predmetno označevanje knjižničnega gradiva in geslovnik . Ljubljani \ : Narodna in univerzitetna knjižnica Kovač T . , Pelhan A . , Rozman D . , Sternad M. in Vrhovšek D. Navodila za predmetno označevanje . Pridobljeno s spletne strani http://www.nuk.uni-lj.si/sssg/navodila.html Delovno gradivo X za Bibliotekarski terminološki slovar . - Ljubljana \ : Bibliotekarska terminološka komisija , Pridobljeno s spletne strani http://www.cek.ef.uni-lj.si/terminologija/BTS-TEST/slovar.html Knjižnična klasifikacija