Krešimir II.
Mihael Krešimir II. (tudi Krešimir II.), hrvaški vladar iz rodu Trpimirovićev, vladal med letoma 949 in 969, *?, † 969.
Domnevno naj bi bil sin Krešimirja I. in domnevno brat Miroslava. Oženjen je bil s Heleno oziroma Jeleno in imel otroka Držislava. Morda si je Mihael Krešimir po starih slovanskih običajih oblast sprva delil z bratom Miroslavom in se kasneje povezal z banom Pribino, ki je Miroslava leta 949 ubil. Najkasneje v času okrog 950 je bila Hrvaška kot kaže toliko oslabljena, da je srbski vladar Časlav Klonimirović Hrvatom iz rok iztrgal ozemlje stare Bosne (danes vzhodni del Bosne in Hercegovine), Po Konstantinu Porfirogenetu je bila Bosna v njegovem in Časlavovem času namreč del Srbije. Približno v tem času pa sta bila izgubljena tudi otoka Brač in Hvar. Oblast je bila utemeljena predvsem na področju današnje južne Hrvaške, nič tudi ne kaže na hrvaško suverenost nad staro Slavonijo. Vsaj del svoje vladavine naj bi Mihael Krešimir nosil kraljevsko krono. Ohranil se je napis na sarkofagu Jelene, njegove soproge, kjer je Mihael (to je Mihael Krešimir) omenjen kot kralj (Michaeli regi). O njegovi vladavini sicer ne vemo veliko; leta 970 pa na hrvaškem prestolu že najdemo ustoličenega njegovega naslednika.

Opombe in sklici

Viri

 Bašić, Denis (2009). The roots of the religious, ethnic, and national identity of the Bosnian-Herzegovinan Muslims. University of Washington. ProQuest
 Goldstein Ivo (2008): Hrvaška zgodovina. Ljubljana, Društvo Slovenska matica. 
 Klaić, Nada (1990). Povijest Hrvata u srednjem vijeku.  Zagreb, Globus.
 Šišić, Ferdo (1914). Genealoški prilozi o hrvtskoj narodnoj dinastiji. Zagreb
 -- (1990). Povijest Hrvata u vrijeme narodnih vladara. Zagreb, Nakladni zavod matice hrvatske. 
 Voje Ignacij (1994):Nemirni Balkan. Ljubljana, DZS.

Neznano leto rojstva
Umrli leta 969

Hrvaški narodni kralji
Mihael Krešimir II . ( tudi Krešimir II . ) , hrvaški vladar iz rodu Trpimirovićev , vladal med letomain * ? , † Domnevno naj bi bil sin Krešimirja I. in domnevno brat Miroslava . Oženjen je bil s Heleno oziroma Jeleno in imel otroka Držislava . Morda si je Mihael Krešimir po starih slovanskih običajih oblast sprva delil z bratom Miroslavom in se kasneje povezal z banom Pribino , ki je Miroslava letaubil . Najkasneje v času okrogje bila Hrvaška kot kaže toliko oslabljena , da je srbski vladar Časlav Klonimirović Hrvatom iz rok iztrgal ozemlje stare Bosne ( danes vzhodni del Bosne in Hercegovine ) , Po Konstantinu Porfirogenetu je bila Bosna v njegovem in Časlavovem času namreč del Srbije . Približno v tem času pa sta bila izgubljena tudi otoka Brač in Hvar. Oblast je bila utemeljena predvsem na področju današnje južne Hrvaške , nič tudi ne kaže na hrvaško suverenost nad staro Slavonijo . Vsaj del svoje vladavine naj bi Mihael Krešimir nosil kraljevsko krono . Ohranil se je napis na sarkofagu Jelene , njegove soproge , kjer je Mihael ( to je Mihael Krešimir ) omenjen kot kralj ( Michaeli regi ) . O njegovi vladavini sicer ne vemo veliko ; letapa na hrvaškem prestolu že najdemo ustoličenega njegovega naslednika . Opombe in sklici Viri Bašić , Denis The roots of the religious , ethnic , and national identity of the Bosnian - Herzegovinan Muslims . University of Washington . ProQuest Goldstein Ivo Hrvaška zgodovina . Ljubljana , Društvo Slovenska matica . Klaić , Nada Povijest Hrvata u srednjem vijeku . Zagreb , Globus . Šišić , Ferdo Genealoški prilozi o hrvtskoj narodnoj dinastiji . Zagreb - - Povijest Hrvata u vrijeme narodnih vladara . Zagreb , Nakladni zavod matice hrvatske . Voje IgnacijNemirni Balkan . Ljubljana , DZS. Neznano leto rojstva Umrli leta Hrvaški narodni kralji