Josip Agneletto
Josip (Giuseppe) Agneletto (anjeléto), slovenski pravnik, odvetnik, politik in gospodarstvenik, * 8. november 1884, Trsek, † 14. julij 1960, Trst.

Življenje in delo 
Rodil se je očetu Josipu st. in materi Ani (rojena Kozlovič). Doktoriral je 1910 na dunajski pravni fakulteti in končal študij gospodarskih ved na dunajski eksportni akademiji. V letih 1918−1960 je imel v Trstu odvetniško pisarno. Po 1. svetovni vojni je ustanovil in vodil  Zadružno zvezo (1921–1929) ter bil predsednik Tržaške hranilnice in posojilnice (1929–1941), ki so jo fašisti ukinili kot zadnji slovenski denarni zavod. Članke in razprave je objavljal v Edinosti, Naših zapiskih in drugih listih. Med 2. svetovno vojno je bil večkrat zaprt in konfiniran. Leta 1943 je odšel v Egipt in se 1945 vrnil v Trst, kjer je bil 1947 soustanovitelj in do smrti predsednik Slovenske demokratske zveze. Sodeloval je pri tedniku Demokracija, pri ustanovitvi Slovenske prosvetne matice in Slovenskega prosvetnega društva. Bil je konservativni politik, ki se je zavzemal za ohranitev Svobodnega tržaškega ozemlja, vendar je realistično sprejel Spomenico o soglasju (t. i. londonski sporazum), ko je Svobodno tržaško ozemlje prenehalo obstajati, cona A pa je bila priključena Italiji.

Sklici 

Doktorirali na Pravni fakulteti na Dunaju
Slovenski odvetniki
Slovenski politiki
Slovenski gospodarstveniki
Tržaški Slovenci
Josip ( Giuseppe ) Agneletto ( anjeléto ) , slovenski pravnik , odvetnik , politik in gospodarstvenik , * november Trsek , † julij Trst . Življenje in delo Rodil se je očetu Josipu st. in materi Ani ( rojena Kozlovič ) . Doktoriral jena dunajski pravni fakulteti in končal študij gospodarskih ved na dunajski eksportni akademiji . V letih1960 je imel v Trstu odvetniško pisarno . Po svetovni vojni je ustanovil in vodil Zadružno zvezo1929) ter bil predsednik Tržaške hranilnice in posojilnice1941 ) , ki so jo fašisti ukinili kot zadnji slovenski denarni zavod . Članke in razprave je objavljal v Edinosti , Naših zapiskih in drugih listih . Med svetovno vojno je bil večkrat zaprt in konfiniran . Letaje odšel v Egipt in sevrnil v Trst , kjer je bilsoustanovitelj in do smrti predsednik Slovenske demokratske zveze . Sodeloval je pri tedniku Demokracija , pri ustanovitvi Slovenske prosvetne matice in Slovenskega prosvetnega društva . Bil je konservativni politik , ki se je zavzemal za ohranitev Svobodnega tržaškega ozemlja , vendar je realistično sprejel Spomenico o soglasju ( t . i. londonski sporazum ) , ko je Svobodno tržaško ozemlje prenehalo obstajati , cona A pa je bila priključena Italiji . Sklici Doktorirali na Pravni fakulteti na Dunaju Slovenski odvetniki Slovenski politiki Slovenski gospodarstveniki Tržaški Slovenci