Camargue
Camargue (okcitansko/provansalsko Camarga, poslovenjeno Kamarga) je ozemlje v jugovzhodni francoski pokrajini Provansi, obdano z dvema rokavoma delte Rone, vzhodno Veliko in zahodno Malo Rono, ter Sredozemskim morjem. Upravno leži znotraj departmaja Bouches-du-Rhône. Razprostira se tudi v močvirnato nižavje zahodno od Male Rone, Petit Camnargue, v departmaju Gard. Po njem je imenovana vojaška operacija med prvo indokitajsko vojno. Camargue je od 1. decembra 1986 na seznamu mokrišč v okviru Ramsarske konvencije.

Geografija 

Ozemlje s površino 930 km² je največja rečna delta v zahodni Evropi. Zavzema obširno nižavje velikih slanih lagun - étangs, od morja odrezanih s peščenimi plitvinami in obdanimi z močvirskim trstjem.

Približno tretjina površine Camargueja ustvarjajo jezera ali močvirja. Osrednji prostor okoli obale Étang de Vaccarès je od leta 1927 zaščiten kot regijski park, od 2008 priključen Naravnemu regijskemu parku Camargue vzdolž obale Sredozemskega morja, ustanovljenemu leta 1970 na površini 820 km². Slednji je bil pod UNESCOm prepoznan kot biosferni rezervat in svetovna dediščina ter predstavlja eno najbolj divjih in zaščitenih ozemelj v celotni Evropi.

Meje Camargueja se stalno spreminjajo ob nalaganju ogromnih količin rečnega blata, ki ga prinaša s seboj reka Rona. Nekatere lagune so tako dejansko ostanki starih rečnih rokavov. Obalno območje se tako širi navzven proti jugu. Nekdaj morsko pristanišče Aigues Mortes se danes nahaja približno 5 km v notranjosti. Hitrost spreminjanja se je v zadnjih letih upočasnila z umetnimi pregradami na reki Roni in morskimi nasipi.

Flora in favna 

Camargue daje zavetje več kot 400 vrstam ptic, med drugim je eno redkih evropskih bivališč velikega plamenca. Močvirja so tudi domovanje številnim vrstam mrčesa. Po njem je poimenovano govedo in vrsta konja. 

Na pretežno slanih tleh Camargueja uspeva sredi tamarisk in trstja tudi morska sivka.

Prebivalstvo 
Ozemlje Camargueja je redko naseljeno. Glavno središče Arles je umeščeno na skrajnem severu delte, kjer se Rona razcepi na dva glavna rokava. Pomembnejši so še Saintes-Maries-de-la-Mer, ki leži približno 45 km proti jugovzhodu ob Sredozemskem morju, znano po vsakoletnem romarskem shodu Romov ob čaščenju sv. Sare, in srednjeveško utrjeno mesto Aigues-Mortes na skrajnem zahodnem robu, na območju Petite Camargue.

Glej tudi 
 seznam rek v Franciji
Provansa

Zunanje povezave 

 Nacioun Gardians (Kulturna zveza, Camargue, Francija)
 Camargue na armchairfrance.com 
 Naravni park Camargue 
 Turizem, Saintes-Maries de la Mer
 Turizem, Arles 
 Camargue fotogalerija 

Provansa - Alpe - Azurna obala
Biosferni rezervati
Rečne delte
Camargue ( okcitansko /provansalsko Camarga , poslovenjeno Kamarga ) je ozemlje v jugovzhodni francoski pokrajini Provansi , obdano z dvema rokavoma delte Rone , vzhodno Veliko in zahodno Malo Rono , ter Sredozemskim morjem . Upravno leži znotraj departmaja Bouches - du - Rhône . Razprostira se tudi v močvirnato nižavje zahodno od Male Rone , Petit Camnargue , v departmaju Gard. Po njem je imenovana vojaška operacija med prvo indokitajsko vojno . Camargue je od decembrana seznamu mokrišč v okviru Ramsarske konvencije . Geografija Ozemlje s površinokm² je največja rečna delta v zahodni Evropi . Zavzema obširno nižavje velikih slanih lagun - étangs , od morja odrezanih s peščenimi plitvinami in obdanimi z močvirskim trstjem . Približno tretjina površine Camargueja ustvarjajo jezera ali močvirja . Osrednji prostor okoli obale Étang de Vaccarès je od letazaščiten kot regijski park , odpriključen Naravnemu regijskemu parku Camargue vzdolž obale Sredozemskega morja , ustanovljenemu letana površinikm². Slednji je bil pod UNESCOm prepoznan kot biosferni rezervat in svetovna dediščina ter predstavlja eno najbolj divjih in zaščitenih ozemelj v celotni Evropi . Meje Camargueja se stalno spreminjajo ob nalaganju ogromnih količin rečnega blata , ki ga prinaša s seboj reka Rona . Nekatere lagune so tako dejansko ostanki starih rečnih rokavov . Obalno območje se tako širi navzven proti jugu . Nekdaj morsko pristanišče Aigues Mortes se danes nahaja približnokm v notranjosti . Hitrost spreminjanja se je v zadnjih letih upočasnila z umetnimi pregradami na reki Roni in morskimi nasipi . Flora in favna Camargue daje zavetje več kotvrstam ptic , med drugim je eno redkih evropskih bivališč velikega plamenca . Močvirja so tudi domovanje številnim vrstam mrčesa . Po njem je poimenovano govedo in vrsta konja . Na pretežno slanih tleh Camargueja uspeva sredi tamarisk in trstja tudi morska sivka . Prebivalstvo Ozemlje Camargueja je redko naseljeno . Glavno središče Arles je umeščeno na skrajnem severu delte , kjer se Rona razcepi na dva glavna rokava . Pomembnejši so še Saintes - Maries - de - la - Mer , ki leži približnokm proti jugovzhodu ob Sredozemskem morju , znano po vsakoletnem romarskem shodu Romov ob čaščenju sv . Sare , in srednjeveško utrjeno mesto Aigues - Mortes na skrajnem zahodnem robu , na območju Petite Camargue . Glej tudi seznam rek v Franciji Provansa Zunanje povezave Nacioun Gardians ( Kulturna zveza , Camargue , Francija ) Camargue na armchairfrance.com Naravni park Camargue Turizem , Saintes - Maries de la Mer Turizem , Arles Camargue fotogalerija Provansa - Alpe - Azurna obala Biosferni rezervati Rečne delte