Donji Karin
Donji Karin je naselje na Hrvaškem, ki upravno spada pod mesto Benkovac Zadrske županije.

Donji Karin leži na južni obali Karinskega morja okoli 2 km zahodno Gornjega Karina in 16 km severno od Benkovca. Ob obali stoji veliko število počitniških hišic. Ob presihajoči rečici je nastalo središče tega raztresenega naselja, ki ga sestavlja niz zaselkov.

Zgodovina 
Na lokaciji Miodrag se nahajajo ostanki ilirske megalitske utrdbe z otanki hrama boginje Latre, rimski amfiteater in srednjeveška turška utrdba. .  Na področju današnjega Donjega Karina se je nahajalo utrjeno ilirsko, kasneje še keltsko in rimsko naselje Corinium, ki je ležalo ob tedanji cesti, ki je povezovala notranjost antične province v kateri so živeli Liburni z Zadrom. V zgodnjem srednjem veku je bil pod oblastjo ostrogotov (5. do 6. stol.), Bizantinskega cesarstva (6. do 7. stol.), Frankovskega cesarstva (7. do 9. stol.) ter nato od 10. stol. v sestavu Hrvaške. Okoli leta 950 ga pod imenom Cori (grško τὸ ϰόρı) omenja Konstantin VII. Porfirogenet kot središče ene od enajstih hrvaških županij. V poznem srednjem veku je bil Karin med drugim v lasti družin Gusići in Karlovići, med leti 1527 do 1685 so bili njegovi gospodarji Turki, nato pa Benečani. Na izlivu rečice Karišnice v morje je verjetno že od 9. stol. stal benediktinski samostan. Na njegovih ruševinah je bil leta 1429 zgrajen sedanji frančiškanski samostan Svete Marije Brezgorješne.

Demografija

Viri in opombe

Glej tudi 
 seznam naselij na Hrvaškem

Naselja Zadrske županije
Donji Karin je naselje na Hrvaškem , ki upravno spada pod mesto Benkovac Zadrske županije . Donji Karin leži na južni obali Karinskega morja okolikm zahodno Gornjega Karina inkm severno od Benkovca . Ob obali stoji veliko število počitniških hišic . Ob presihajoči rečici je nastalo središče tega raztresenega naselja , ki ga sestavlja niz zaselkov . Zgodovina Na lokaciji Miodrag se nahajajo ostanki ilirske megalitske utrdbe z otanki hrama boginje Latre , rimski amfiteater in srednjeveška turška utrdba . \ . Na področju današnjega Donjega Karina se je nahajalo utrjeno ilirsko , kasneje še keltsko in rimsko naselje Corinium , ki je ležalo ob tedanji cesti , ki je povezovala notranjost antične province v kateri so živeli Liburni z Zadrom . V zgodnjem srednjem veku je bil pod oblastjo ostrogotov do stol . ) , Bizantinskega cesarstva do stol . ) , Frankovskega cesarstva do stol . ) ter nato od stol . v sestavu Hrvaške . Okoli letaga pod imenom Cori ( grško τὸ ϰόρı ) omenja Konstantin VII. Porfirogenet kot središče ene od enajstih hrvaških županij . V poznem srednjem veku je bil Karin med drugim v lasti družin Gusići in Karlovići , med letidoso bili njegovi gospodarji Turki , nato pa Benečani . Na izlivu rečice Karišnice v morje je verjetno že od stol . stal benediktinski samostan . Na njegovih ruševinah je bil letazgrajen sedanji frančiškanski samostan Svete Marije Brezgorješne . Demografija Viri in opombe Glej tudi seznam naselij na Hrvaškem Naselja Zadrske županije