Nepolnopomenska beseda
Nepolnopomenske besede so besede, ki ne poimenujejo neposredno predmetnosti, ki nas obdaja, marveč označujejo razmerja med deli povedi ali povedmi samimi. Mednje sodijo naslednje besedne vrste: predlog, veznik, členek in medmet. Slednji izražajo čustvena razmerja.

Prvin predmetnosti  pogosto ne poimenujemo, temveč nanje le kažemo in zato govorimo o kazalnih besedah (npr. tukaj namesto doma, njen namesto tetin). Le-teh naslovnik pogosto ne razume, zato jih moramo zamenjati s polnopomenskimi (predmetnopomenskimi) besedami (npr.:
 A: ˝Takrat sem jo s tem tako presenetil.˝, 
B: ˝Kdaj takrat? Koga jo? S čim s tem? Kako tako?˝, 
A: ˝Za rojstni dan sem Mojco presenetil z najnovejšo zgoščenko skupine AŽ, da še dolgo ni prišla do sape.˝).

Glej tudi 

 Funkcijska beseda

Besedoslovje
Nepolnopomenske besede so besede , ki ne poimenujejo neposredno predmetnosti , ki nas obdaja , marveč označujejo razmerja med deli povedi ali povedmi samimi . Mednje sodijo naslednje besedne vrste : predlog , veznik , členek in medmet . Slednji izražajo čustvena razmerja . Prvin predmetnosti pogosto ne poimenujemo , temveč nanje le kažemo in zato govorimo o kazalnih besedah ( npr. tukaj namesto doma , njen namesto tetin ) . Le - teh naslovnik pogosto ne razume , zato jih moramo zamenjati s polnopomenskimi ( predmetnopomenskimi ) besedami ( npr . : A : ˝Takrat sem jo s tem tako presenetil . ˝, B : ˝Kdaj takrat ? Koga jo ? S čim s tem ? Kako tako ? ˝, A : ˝Za rojstni dan sem Mojco presenetil z najnovejšo zgoščenko skupine AŽ , da še dolgo ni prišla do sape . ˝) . Glej tudi Funkcijska beseda Besedoslovje