Nedeljska črka
Nedéljska čŕka (latinsko Littera Dominicalis)
je ena od prvih sedmih latiničnih črk: A, B, C, D, E, F in G, ki so dodeljene dnevom v ciklu po 7, kjer črka A pomeni, da se je navadno leto 1. januarja začelo na nedeljo. Črke so v pomoč pri določevanju dneva v tednu za dani koledarski datum in pri računanju datuma velike noči.

Navadno leto ima nedeljsko črko za prvo nedeljo. V letu 2003 je na primer prva nedelja 5. januarja, tako da je njegova nedeljska črka E.

V prestopnih letih prestopni dan ima ali pa nima nedeljske črke. V izvirni rimskokatoliški različici iz leta 1582 je imel, v anglikanski različici iz leta 1752, pa ne. V rimskokatoliški različici je imel februar 29 dni s podvojitvijo šestega dne pred vključno 1. marcem, ker je 24. februar v navadnem letu označen kot »dvojni«, in sta imeli obe polovici dvojnega dne nedeljsko črko F. Anglikanska različica je dodala ferbruarju dan, ki v navadnih letih ni obstajal, 29. februar, in tako ni imel lastne nedeljske črke.

Vsi drugi datumi imajo isto nedeljsko črko vsako leto, dnevi v tednih nedeljskih črk pa se s prestopnim letom spreminjajo pred in za interkalacijskim dnem, 24. februarja ali 29. februarja. Zato imajo prestopna leta dve nedeljski črki: prvo za januar in večina za februar, drugo pa za marec do decembra. Druga nedeljska črka je nedeljska črka, ki bi jo imelo leto, če ne bi bilo prestopno; datumi v marcu do decembra imajo iste dneve v tednih. Tašna leta so na primer:

 2001 G
 2002 F
 2003 E 
 2004 DC
 2005 B
 2006 A
 2007 G
 2008 FE
 2009 D
 2010 C
 2011 B
 2012 AG
 2013 F

Nedeljska črka leta določa dneve v tednu v njenem koledarju:

Glej tudi 

 petek trinajstega
 Zellerjeva kongruenca (dan v tednu)

Koledarji
Gregorijanski koledar
Julijanski koledar
Nedéljska čŕka ( latinsko Littera Dominicalis ) je ena od prvih sedmih latiničnih črk : A , B , C , D , E , F in G , ki so dodeljene dnevom v ciklu po kjer črka A pomeni , da se je navadno leto januarja začelo na nedeljo . Črke so v pomoč pri določevanju dneva v tednu za dani koledarski datum in pri računanju datuma velike noči . Navadno leto ima nedeljsko črko za prvo nedeljo . V letuje na primer prva nedelja januarja , tako da je njegova nedeljska črka E . V prestopnih letih prestopni dan ima ali pa nima nedeljske črke . V izvirni rimskokatoliški različici iz letaje imel , v anglikanski različici iz leta pa ne . V rimskokatoliški različici je imel februardni s podvojitvijo šestega dne pred vključno marcem , ker je februar v navadnem letu označen kot » dvojni « , in sta imeli obe polovici dvojnega dne nedeljsko črko F. Anglikanska različica je dodala ferbruarju dan , ki v navadnih letih ni obstajal , februar , in tako ni imel lastne nedeljske črke . Vsi drugi datumi imajo isto nedeljsko črko vsako leto , dnevi v tednih nedeljskih črk pa se s prestopnim letom spreminjajo pred in za interkalacijskim dnem , februarja ali februarja . Zato imajo prestopna leta dve nedeljski črki : prvo za januar in večina za februar , drugo pa za marec do decembra . Druga nedeljska črka je nedeljska črka , ki bi jo imelo leto , če ne bi bilo prestopno ; datumi v marcu do decembra imajo iste dneve v tednih . Tašna leta so na primer : G F E DC B A G FE D C B AG F Nedeljska črka leta določa dneve v tednu v njenem koledarju : Glej tudi petek trinajstega Zellerjeva kongruenca ( dan v tednu ) Koledarji Gregorijanski koledar Julijanski koledar