Zoisova nagrada
Zoisova nagrada je najvišja nagrada v Sloveniji za dosežke na področju znanstvenoraziskovalnega dela in razvojne dejavnosti. Nagrada se podeljuje od leta 1998 naprej (do leta 1997 so se podeljevale Nagrade Republike Slovenije za znanstvenoraziskovalno delo). Nagrada je dobila ime po slovenskem podjetniku in raziskovalcu Žigi Zoisu. Nagrado podeljuje odbor, ki ga imenuje Vlada Republike Slovenije. Poleg Zoisove nagrade ta vsako leto odloča o podelitvi Zoisovega priznanja, priznanja Ambasador Republike Slovenije v znanosti in od leta 2006 naprej Puhove nagrade in Puhovega priznanja.

Zgodovina 
V prvih letih so se na leto podelile štiri Zoisove nagrade: praviloma dve za življenjsko delo znanstvenika, ki je s svojim delom bistveno prispeval k razvoju znanosti, in dve za vrhunski znanstveni dosežek.

Od leta 2006 naprej se podeljuje Zoisova nagrada za:
 življenjsko delo raziskovalca oziroma raziskovalke, ki se je s svojim delom izjemno uveljavil oziroma uveljavila na področju znanstvenoraziskovalne in razvojne dejavnosti in
 vrhunske dosežke na področju znanstvenoraziskovalne in razvojne dejavnosti.

Od leta 2006 naprej se vsako leto lahko podeli največ štiri Zoisove nagrade.
Zoisova nagrada za življenjsko delo se lahko podeli raziskovalcu ali raziskovalki, ki je s svojim raziskovalnim delom bistveno prispeval oziroma prispevala k razvoju znanosti. Za to nagrado je lahko predlagan kandidat ali kandidatka, ki je že dopolnil oziroma dopolnila 65 let starosti.

Zoisovo nagrado se podeli posamezniku in skupini za delo, ki je nastalo pretežno v Sloveniji ali so k njemu prispevali delavci organizacij s sedežem v Sloveniji.

Odbor za podelitev nagrade 

Od leta 2006 Vlada Republike Slovenije imenuje odbor za podelitev nagrade. Do konca leta 2017 se je imenoval Odbor Republike Slovenije za Zoisovo nagrado, Zoisovo priznanje, priznanje ambasador znanosti Republike Slovenije in Puhovo priznanje, od leta 2018 pa se imenuje Odbor Republike Slovenije za podelitev nagrad in priznanj za izjemne dosežke v znanstvenoraziskovalni in razvojni dejavnosti. Odbor sestavljajo uveljavljeni raziskovalci - znanstveniki. Kandidate za člane odbora predlagajo SAZU, univerze, visokošolski zavodi, raziskovalni zavodi, gospodarske organizacije in posamezni raziskovalci. Odbor sestavlja 14 članov/-ic in predsednik/-ca. Sestavljen je tako, da so zastopana vsa področja znanstvenih ved. Odbor je imel v preteklih letih sledečo sestavo:
 2006–2007: Peter Maček (predsednik), Ivo Boscarol, Avrelija Cencič, Jože Duhovnik, Eldar M. Gadžijev, Kajetan Gantar, Berta Jereb, Dušan Lesjak, Janez Levec, Janek Musek, Franc Rozman, Anton Suhadolc, Nikolaj Torelli, Danilo Zavrtanik, Terezija Zorko in Egon Žižmond
 2008–2009: Peter Maček (predsednik), Tadej Bajd, Avrelija Cencič, Kajetan Gantar, Željko Knez, Janek Musek, Marko Novak, Marjan Pavčnik, Franc Strle, Anton Suhadolc, Tomaž Svete, Marjeta Šašel Kos, Biba Teržan, Danilo Zavrtanik, Terezija Zorko in Boštjan Žekš
 2010–2011: Tadej Bajd (predsednik), Robert Blinc, Roman Jerala, Željko Knez, Marija Kosec, Dragan Marušič, Marko Novak, Dušica Pahor, Marijan Pavčnik, Maja Remškar, Franc Strle, Tomaž Svete, Marjeta Šašel Kos, Leopold Škerget in Peter Štih
 2012–2013: Tadej Bajd (predsednik), Robert Blinc, Stane Granda, Matija Horvat, Roman Jerala, Marko Jesenšek, Spomenka Kobe, Marija Kosec (delno), Dragan Marušič, Dušica Pahor, Maja Remškar, Leopold Škerget, Peter Štih, Lovro Šturm, Matevž Tomšič, Matija Tuma in Danilo Zavrtanik
 2014–2015: Tamara Lah Turnšek (predsednica), Tatjana Avšič Županc, Gregor Anderluh, Stane Pejovnik, Sonja Šostar Turk, Barbara Malič, Štefko Miklavič, Matjaž Valant, Lovro Šturm, Matija Tuma, Matevž Tomšič, Stane Granda, Marko Jesenšek, Danilo Zavrtanik in Ivan Bratko
 2016–2018: Tamara Lah Turnšek (predsednica), Tatjana Avšič Županc, Gregor Anderluh, Stane Pejovnik, Sonja Šostar Turk, Barbara Malič, Štefko Miklavič, Matjaž Valant, Slavko Splichal, Katja Mihurko Poniž, Marijan Pavčnik, Mitjan Kalin, Miha Tomaževič, Dušanka Mičetić Turk, Dragan Dragoljub Mihailović
 maj 2018–2020: Janez Plavec (predsednik), Milena Horvat, Karin Stana Kleinschek, Janko Kos, Klavdija Kutnar, Damijan Miklavčič, Ingrid Milošev, Mitja Slavinec, Slavko Splichal, Katja Mihurko Poniž, Marijan Pavčnik, Mitjan Kalin, Miha Tomaževič, Dušanka Mičetić Turk, Dragan Dragoljub Mihailović:
2020–2022: Janez Plavec (predsednik), Milena Horvat, Karin Stana Kleinschek, Janko Kos, Klavdija Kutnar, Damijan Miklavčič, Ingrid Milošev, Mitja Slavinec, Marija Bešter Rogač, Saša Novak Krmpotič,  Gregor Serša, Matevž Tomšič, Matjaž Valant, Bojan Žalec, Dragica Wedam Lukić

Predsednik in člani odbora so imenovani za dobo štirih let. Ob prvem imenovanju odbora se je za 7 članov določila dolžina mandata za 2 leti, za ostale pa za 4 leta.

Prejemniki Zoisovih nagrad

Glej tudi 

 Državne nagrade za znanstvenoraziskovalno in razvojno delo
 Kidričeva nagrada
 Prešernova nagrada
 Puhova nagrada

Sklici

Viri 

Slovenske znanstvene in tehnične nagrade
Nagrade, ustanovljene leta 1998
Zoisova nagrada je najvišja nagrada v Sloveniji za dosežke na področju znanstvenoraziskovalnega dela in razvojne dejavnosti . Nagrada se podeljuje od letanaprej ( do letaso se podeljevale Nagrade Republike Slovenije za znanstvenoraziskovalno delo ) . Nagrada je dobila ime po slovenskem podjetniku in raziskovalcu Žigi Zoisu . Nagrado podeljuje odbor , ki ga imenuje Vlada Republike Slovenije . Poleg Zoisove nagrade ta vsako leto odloča o podelitvi Zoisovega priznanja , priznanja Ambasador Republike Slovenije v znanosti in od letanaprej Puhove nagrade in Puhovega priznanja . Zgodovina V prvih letih so se na leto podelile štiri Zoisove nagrade : praviloma dve za življenjsko delo znanstvenika , ki je s svojim delom bistveno prispeval k razvoju znanosti , in dve za vrhunski znanstveni dosežek . Od letanaprej se podeljuje Zoisova nagrada za : življenjsko delo raziskovalca oziroma raziskovalke , ki se je s svojim delom izjemno uveljavil oziroma uveljavila na področju znanstvenoraziskovalne in razvojne dejavnosti in vrhunske dosežke na področju znanstvenoraziskovalne in razvojne dejavnosti . Od letanaprej se vsako leto lahko podeli največ štiri Zoisove nagrade . Zoisova nagrada za življenjsko delo se lahko podeli raziskovalcu ali raziskovalki , ki je s svojim raziskovalnim delom bistveno prispeval oziroma prispevala k razvoju znanosti . Za to nagrado je lahko predlagan kandidat ali kandidatka , ki je že dopolnil oziroma dopolnilalet starosti . Zoisovo nagrado se podeli posamezniku in skupini za delo , ki je nastalo pretežno v Sloveniji ali so k njemu prispevali delavci organizacij s sedežem v Sloveniji . Odbor za podelitev nagrade Od letaVlada Republike Slovenije imenuje odbor za podelitev nagrade . Do konca letase je imenoval Odbor Republike Slovenije za Zoisovo nagrado , Zoisovo priznanje , priznanje ambasador znanosti Republike Slovenije in Puhovo priznanje , od letapa se imenuje Odbor Republike Slovenije za podelitev nagrad in priznanj za izjemne dosežke v znanstvenoraziskovalni in razvojni dejavnosti . Odbor sestavljajo uveljavljeni raziskovalci - znanstveniki . Kandidate za člane odbora predlagajo SAZU , univerze , visokošolski zavodi , raziskovalni zavodi , gospodarske organizacije in posamezni raziskovalci . Odbor sestavljačlanov / - ic in predsednik / - ca . Sestavljen je tako , da so zastopana vsa področja znanstvenih ved . Odbor je imel v preteklih letih sledečo sestavo : 2007: Peter Maček ( predsednik ) , Ivo Boscarol , Avrelija Cencič , Jože Duhovnik , Eldar M. Gadžijev , Kajetan Gantar , Berta Jereb , Dušan Lesjak , Janez Levec , Janek Musek , Franc Rozman , Anton Suhadolc , Nikolaj Torelli , Danilo Zavrtanik , Terezija Zorko in Egon Žižmond 2009: Peter Maček ( predsednik ) , Tadej Bajd , Avrelija Cencič , Kajetan Gantar , Željko Knez , Janek Musek , Marko Novak , Marjan Pavčnik , Franc Strle , Anton Suhadolc , Tomaž Svete , Marjeta Šašel Kos , Biba Teržan , Danilo Zavrtanik , Terezija Zorko in Boštjan Žekš 2011: Tadej Bajd ( predsednik ) , Robert Blinc , Roman Jerala , Željko Knez , Marija Kosec , Dragan Marušič , Marko Novak , Dušica Pahor , Marijan Pavčnik , Maja Remškar , Franc Strle , Tomaž Svete , Marjeta Šašel Kos , Leopold Škerget in Peter Štih 2013: Tadej Bajd ( predsednik ) , Robert Blinc , Stane Granda , Matija Horvat , Roman Jerala , Marko Jesenšek , Spomenka Kobe , Marija Kosec ( delno ) , Dragan Marušič , Dušica Pahor , Maja Remškar , Leopold Škerget , Peter Štih , Lovro Šturm , Matevž Tomšič , Matija Tuma in Danilo Zavrtanik 2015: Tamara Lah Turnšek ( predsednica ) , Tatjana Avšič Županc , Gregor Anderluh , Stane Pejovnik , Sonja Šostar Turk , Barbara Malič , Štefko Miklavič , Matjaž Valant , Lovro Šturm , Matija Tuma , Matevž Tomšič , Stane Granda , Marko Jesenšek , Danilo Zavrtanik in Ivan Bratko 2018: Tamara Lah Turnšek ( predsednica ) , Tatjana Avšič Županc , Gregor Anderluh , Stane Pejovnik , Sonja Šostar Turk , Barbara Malič , Štefko Miklavič , Matjaž Valant , Slavko Splichal , Katja Mihurko Poniž , Marijan Pavčnik , Mitjan Kalin , Miha Tomaževič , Dušanka Mičetić Turk , Dragan Dragoljub Mihailović maj2020: Janez Plavec ( predsednik ) , Milena Horvat , Karin Stana Kleinschek , Janko Kos , Klavdija Kutnar , Damijan Miklavčič , Ingrid Milošev , Mitja Slavinec , Slavko Splichal , Katja Mihurko Poniž , Marijan Pavčnik , Mitjan Kalin , Miha Tomaževič , Dušanka Mičetić Turk , Dragan Dragoljub Mihailović : 2020 –2022: Janez Plavec ( predsednik ) , Milena Horvat , Karin Stana Kleinschek , Janko Kos , Klavdija Kutnar , Damijan Miklavčič , Ingrid Milošev , Mitja Slavinec , Marija Bešter Rogač , Saša Novak Krmpotič , Gregor Serša , Matevž Tomšič , Matjaž Valant , Bojan Žalec , Dragica Wedam Lukić Predsednik in člani odbora so imenovani za dobo štirih let . Ob prvem imenovanju odbora se je začlanov določila dolžina mandata zaleti , za ostale pa zaleta . Prejemniki Zoisovih nagrad Glej tudi Državne nagrade za znanstvenoraziskovalno in razvojno delo Kidričeva nagrada Prešernova nagrada Puhova nagrada Sklici Viri Slovenske znanstvene in tehnične nagrade Nagrade , ustanovljene leta