Salmijak
Salmijak je redka mineralna oblika amonijevega klorida NH4Cl. Mineral je brezbarven ali bele do rumeno rjave barve. Kristalizira v kubičnem kristalnem sistemu. Ime salmijak je nastalo iz njegovega grškega imena ἅλς ἀμμωνιακός [hals ammoniakos], ki pomeni Amonova sol, ker so ga nekdaj proizvajali v Egiptu. 

V srednjeveški alkimiji se je za sal ammoniac menilo, da je ena od štirih osnovnih sestavin vseh kovin. V 20. stoletju se je izraz salmijak skoraj popoloma opustil.

Nahajališča 
Značilna oblika salmijaka so inkrustacije, ki so nastale s sublimacijo okrog vulkanskih oddušnikov. Njegova nahajališča so v okolici vulkanskih fumarol, skladov guana in žilah gorečega premoga. Med spremljajoče minerale spadajo galun (kalijev aluminijev sulfat), samorodno žveplo in drugi fumarolni minerali. Pomembna nahajališča salmijaka so v Tadžikistanu, na Etni, Vezuvu in Stromboliju (Italija) ter v Čeljabinsku (Ural, Ruska federacija) in  Parícutinu (Mehika).

Uporaba 
Salmijak se uporablja kot talilo pri spajkanju vitraž in rafiniranju dragih kovin. V preteklosti se je uporabljal tudi v pekarstvu, ker daje drobnemu pecivu zelo hrustljavo zgradbo. Uporaba salmijaka v ta namen je hitro zamrla, ker so ga potrošniki zavračali. V nekaterih delih Evrope, predvsem v Skandinaviji, se še vedno na široko uporablja za proizvodnjo slano sladkih bonbonov z imenom salmiak ali salmiakki. Na Finskem salmiakki raztapljajo v vodki, tako da nastane pijača z enakim imenom.

Glej tudi 
 Seznam mineralov

Sklici 

Amonijevi minerali
Haloidni minerali
Salmijak je redka mineralna oblika amonijevega klorida NH4Cl . Mineral je brezbarven ali bele do rumeno rjave barve . Kristalizira v kubičnem kristalnem sistemu . Ime salmijak je nastalo iz njegovega grškega imena ἅλς ἀμμωνιακός [ hals ammoniakos ] , ki pomeni Amonova sol , ker so ga nekdaj proizvajali v Egiptu . V srednjeveški alkimiji se je za sal ammoniac menilo , da je ena od štirih osnovnih sestavin vseh kovin . V stoletju se je izraz salmijak skoraj popoloma opustil . Nahajališča Značilna oblika salmijaka so inkrustacije , ki so nastale s sublimacijo okrog vulkanskih oddušnikov . Njegova nahajališča so v okolici vulkanskih fumarol , skladov guana in žilah gorečega premoga . Med spremljajoče minerale spadajo galun ( kalijev aluminijev sulfat ) , samorodno žveplo in drugi fumarolni minerali . Pomembna nahajališča salmijaka so v Tadžikistanu , na Etni , Vezuvu in Stromboliju ( Italija ) ter v Čeljabinsku ( Ural , Ruska federacija ) in Parícutinu ( Mehika ) . Uporaba Salmijak se uporablja kot talilo pri spajkanju vitraž in rafiniranju dragih kovin . V preteklosti se je uporabljal tudi v pekarstvu , ker daje drobnemu pecivu zelo hrustljavo zgradbo . Uporaba salmijaka v ta namen je hitro zamrla , ker so ga potrošniki zavračali . V nekaterih delih Evrope , predvsem v Skandinaviji , se še vedno na široko uporablja za proizvodnjo slano sladkih bonbonov z imenom salmiak ali salmiakki . Na Finskem salmiakki raztapljajo v vodki , tako da nastane pijača z enakim imenom . Glej tudi Seznam mineralov Sklici Amonijevi minerali Haloidni minerali