Krajšava
Krajšave so v jezikoslovju kratice, formule, simboli in okrajšave. Mednje lahko kot ločeni kategoriji prištevamo še kratična poimenovanja in okrnjenke.

Kratice 
Kratice so krajšave, ki nastanejo s krnitvijo večbesedne zveze, nato pa se njeni ostanki sklopijo, npr. R(deči) k(riž) – RK, n(ogometni) k(lub) – NK ... V glavnem jih pišemo z velikimi tiskanimi črkami in so moškega spola ednine. Izjeme so kratice na nenaglašeni -a, ki so ženskega spola ednine in jih sklanjamo (npr. CIA), izjemoma pa so lahko v množini in jih ne sklanjamo (npr. ZDA).

Kemijske formule in simboli 
Formule in simbole pišemo po dogovoru z velikimi in malimi črkami (npr. H2O – vodikov oksid, NaCl – natrijev klorid, t – čas). Formule beremo črkovalno (CO [ceó]), simbole pa črkovalno le pri narekovanju, sicer jih beremo kot prvotna poimenovanja, pogosto jih tudi prevajamo (H = vodik, t = čas).

Okrajšave 
Okrajšave so okrajšano zapisane besede ali besedne zveze in jih zapišemo s piko (oz. = oziroma, t. i. = tako imenovani ...). Pri branju jih besedno razvezujemo.

Kratična poimenovanja 
Kratična poimenovanja so prvotno kratice, ki zaradi pogoste uporabe in podobnosti s pravimi besedami prehajajo med besedje, npr. aids (iz angl. A(cquired) I(mmune) D(eficiency) S(yndrome) = sindrom pridobljene imunske pomanjkljivosti) ali Nato (iz angl. N(orth) A(tlantic) T(reaty) O(rganization) = Severnoatlantska obrambna organizacija).

Okrnjenke 
Okrnjenke so kratke oblike daljših besed, npr. Črt za Črtomir.

Viri 

Jezikoslovje
Krajšave so v jezikoslovju kratice , formule , simboli in okrajšave . Mednje lahko kot ločeni kategoriji prištevamo še kratična poimenovanja in okrnjenke . Kratice Kratice so krajšave , ki nastanejo s krnitvijo večbesedne zveze , nato pa se njeni ostanki sklopijo , npr. R( deči ) k( riž ) – RK , n( ogometni ) k( lub ) – NK \ . . . V glavnem jih pišemo z velikimi tiskanimi črkami in so moškega spola ednine . Izjeme so kratice na nenaglašeni - a , ki so ženskega spola ednine in jih sklanjamo ( npr. CIA ) , izjemoma pa so lahko v množini in jih ne sklanjamo ( npr . ZDA ) . Kemijske formule in simboli Formule in simbole pišemo po dogovoru z velikimi in malimi črkami ( npr. H2O – vodikov oksid , NaCl – natrijev klorid , t – čas ) . Formule beremo črkovalno ( CO [ ceó ] ) , simbole pa črkovalno le pri narekovanju , sicer jih beremo kot prvotna poimenovanja , pogosto jih tudi prevajamo ( H = vodik , t = čas ) . Okrajšave Okrajšave so okrajšano zapisane besede ali besedne zveze in jih zapišemo s piko ( oz . = oziroma , t. i . = tako imenovani \ . . . ) . Pri branju jih besedno razvezujemo . Kratična poimenovanja Kratična poimenovanja so prvotno kratice , ki zaradi pogoste uporabe in podobnosti s pravimi besedami prehajajo med besedje , npr. aids ( iz angl . A( cquired ) I( mmune ) D( eficiency ) S( yndrome ) = sindrom pridobljene imunske pomanjkljivosti ) ali Nato ( iz angl . N( orth ) A( tlantic ) T( reaty ) O( rganization ) = Severnoatlantska obrambna organizacija ) . Okrnjenke Okrnjenke so kratke oblike daljših besed , npr. Črt za Črtomir . Viri Jezikoslovje