Siderit
Siderit je mineral železov(II) karbonat . Siderit je pomembna železova ruda, ker vsebuje 48 % železa in ne vsebuje žvepla in fosforja. Železo je lahko delno zamenjano z magnezijem ali manganom.

Vsebuje lahko do 11 odstotkov , 12 odstotkov  in 2 odstotka .

Njegovo ime je nastalo iz grške besede .

Lastnosti
Kristalizira v heksagonalnem kristalnem sistemu. Kristali so romboedrični z značilno sedlasto ukrivljenimi in razbrazdanimi ploskvami. Lahko je tudi masiven. Barva je lahko rumena do temno rjava ali črna. Črna barva je posledica prisotnosti mangana, zato se ta različek imenuje tudi manganosiderit.

Siderit ima trdoto 3,5–4, specifično težo 3,8, belo barvo črte in steklast do bisern sijaj.

Nahajališča
Najpogostejša nahajališča siderita so hidroretmalne žile. Pogosto spremlja barit, fluorit, galenit in druge minerale. Pojavlja se tudi v skrilavcih in peščenjakih, v katerih včasih tvori konkrecije. V sedimentnih kamninah pogosto nastaja v plitvih kotanjah, njegova sestava pa je odvisna od sestave okoliških sedimentov.

Uporaba
Siderit je karbonatna železova ruda, ki med praženjem pri temperaturi 500 - 600 °C razpade na  in :

Nastali FeO se nato oksidira v :

Sideritne rude pogosto vsebujejo veliko jalovine, zato so za proizvodnjo surovega železa manj primerne.

Glej tudi
 Seznam mineralov

Sklici

Železovi minerali
Karbonatni minerali
Siderit je mineral železov ( II ) karbonat \ . Siderit je pomembna železova ruda , ker vsebuje % železa in ne vsebuje žvepla in fosforja . Železo je lahko delno zamenjano z magnezijem ali manganom . Vsebuje lahko doodstotkov ,odstotkov inodstotka \ . Njegovo ime je nastalo iz grške besede \ . Lastnosti Kristalizira v heksagonalnem kristalnem sistemu . Kristali so romboedrični z značilno sedlasto ukrivljenimi in razbrazdanimi ploskvami . Lahko je tudi masiven . Barva je lahko rumena do temno rjava ali črna . Črna barva je posledica prisotnosti mangana , zato se ta različek imenuje tudi manganosiderit . Siderit ima trdoto5 –4 , specifično težo8 , belo barvo črte in steklast do bisern sijaj . Nahajališča Najpogostejša nahajališča siderita so hidroretmalne žile . Pogosto spremlja barit , fluorit , galenit in druge minerale . Pojavlja se tudi v skrilavcih in peščenjakih , v katerih včasih tvori konkrecije . V sedimentnih kamninah pogosto nastaja v plitvih kotanjah , njegova sestava pa je odvisna od sestave okoliških sedimentov . Uporaba Siderit je karbonatna železova ruda , ki med praženjem pri temperaturi - °C razpade na in \ : Nastali FeO se nato oksidira v \ : Sideritne rude pogosto vsebujejo veliko jalovine , zato so za proizvodnjo surovega železa manj primerne . Glej tudi Seznam mineralov Sklici Železovi minerali Karbonatni minerali