Štefan Kovač
Za madžarskega evangeličanski duhovnika, delujočega v Prekmurju, glej Števan Kovatš.

Štefan Kovač (partizansko ime Marko, rojen Kovács István), slovenski publicist, pravnik, komunist in narodni heroj, * 28. avgust 1910, Nedelica, Avstro-Ogrska, † 18. oktober 1941, Gančani.

Življenje 

Štefan Kovač se je rodil 28. avgusta 1910 v Nedelici očetu Francu Kovaču, kmetu in mlinarju ter materi Veroniki Kovač, roj. Čeh, ki je umrla kmalu po njegovem 
rojstvu. Zanj je zato skrbela krušna mati Veronika Kovač, roj. Duh. Po osnovni šoli je šolanje na nadaljeval na gimnaziji v Murski Soboti, kjer maturira leta 1930. Po maturi odide  študirat pravo na Pravno fakulteto v Ljubljani in tam 1934 diplomira. Že na univerzi se je aktivno vključil v delo akademskega kluba Triglav. Naslednje leto pa opravi še državni pravosodni izpit. Po končani diplomi se je zaposlil kot pravnik pri advokatu Aleksandru Valyju.

V Murski Soboti je začel aktivno delovati v Društvu Kmečkih fantov in deklet. Med letoma 1935 in 1936 je služil vojaški rok in dobil čin podporočnika. Leta 1936 se je posebej izkazal v vodilni agitaciji za opozicijo. Za svoj revolucionarni govor, na tekmovanju mladih žanjcev, na Veščici, je dobil denarno kazen. Septembra 1937 leta se je zaposlil zopet kot pripravnik pri advokatu, Vekoslavu Kukovcu, v Mariboru. V Delavsko - kmečki zvezi je Kovač postal aktivni član in ko je časopis »Neodvisnost« postalo uradno glasilo te zveze, je Štefan Kovač postal urednik tega časopisa. 11. oktobra 1937 je v časopisu »Neodvisnost« izšel odmeven članek, s pozivom na združitev v enotno fronto, pred nevarnostjo fašizma. Leta 1938 je v Mariboru v reviji Obzorja objavil študijo Gospodarske in socialne razmere v Prekmurju.

Tega leta je bil tudi izvoljen za predsednika zadruge Neodvisno gledališče in bil sprejet v KPS. Leta 1939 je postal sekretar Komunistične partije za Prekmurje. Istega leta se je poročil Mimo Zupančič, učiteljico v Radmožancih. Od februarja do junija 1940 je bil skupaj z drugimi prekmurskimi aktivisti in izobraženci interniran v Bileči. Po aprilski vojni in madžarski okupaciji Prekmurja je partijsko vodstvo v Prekmurju začelo z organizacijo propagandnih akcij proti okupatorju, zbiranjem orožja, vzpostavljanjem postojank in skrivališč. V juniju in juliju leta 1941 je začelo  tudi z organizacijo oboroženega odpora. Kovač je moral kot glavni protiokupatorski organizator v ilegalo, preoblečen v kmečkega človeka in z bombami v cekarju je prepotoval obmurske kraje in organiziral zavedne Prekmurce za boj proti okupacijskemu režimu.  

6. julija 1941 so madžarski okupatorji začeli že tudi s prvimi aretacijami agilnih članov KPS. 30. avgusta 1941, je Kovač sklical sestanek sodelavcev in aktivistov, na Kamenščici (pri Trnju), ki se ga je udeležilo okrog 30 udeležencev. Na tem sestanku je bil ustanovljen Okrožni Narodnoosvobodilni odbor (NOO) s konkretnimi zadolžitvami članov. Po ustanovitvi okrožnega in akcijskega narodnoosvobodilnega odbora so se v Prekmurju širile sabotažne akcije in začela se je temeljitejša priprava za boj proti okupatorju in njegovim sodelavcem. 
 
Madžari pa so budno spremljali akcije upora in 27. septembra 1941 aretirali okrog 60 sodelavcev in simpatizerjev NOG, vendar mu vodstva ni uspelo aretirati. 18. oktobra pa so aretirali Evgena Kardoša, člana vodstva upora, pri katerem so našli seznam sodelavcev in simpatizerjev, v koledarju pa podčrtan 18. oktober. Po hudem mučenju je Kardoš izdal, da je 18. oktobra predviden sestanek vodstva upora s sodelavci, v Križančevem hrastu, pri Gančanih.

Izdal je tudi znak, ki naj bi potrdil varnost lokacije. Madžarski policiji je uspelo prisiliti Kardoša, da je sam z žvižganjem znaka privabil Kovača in Vinka Meglo do mesta sestanka. Madžari so takoj močno obsvetili oba, Kovača so na mestu ubili, Megla pa je bil ranjen, vendar je uspel pobegniti, prav tako drugi vabljeni na sestanek. Kardoša pa so Madžari skupaj z Štefanom Cvetkom 31. septembra obesili na dvorišču soboškega gradu.

Štefan Kovač – Marko je bil 20. decembra 1951 imenovan za nosilca reda Narodnega heroja Jugoslavije. V njegovo čast stojita kipa v Murski Soboti in Turnišču. Po njem je poimenovanih tudi več prekmurskih društev (pevski zbor, avtomotozveza, športno društvo, glasbena skupina) in ena od glavnih cest v središču Murske Sobote (Ulica Štefana Kovača). Nekaj časa se je po njem imenovala šola v Turnišču. Njegova rojstna hiša v Nedelici je obnovljena in spremenjena v etnografski muzej.

Viri 
 Enciklopedija Slovenije; knjiga 5, Mladinska knjiga, Ljubljana, 1991
 O heroju. Kovačeva domačija.
 Štefan Kovač-Marko. Občina Turnišče. Pridobljeno 28. 10. 2023
 Borba proti okupatorju in osvoboditev

Glej tudi 
 seznam slovenskih narodnih herojev
 Ali Kardoš
 Dane Šumenjak
 Jože Kramar
 Filip Korošec
 Štefan Kuhar
 Prekmurska četa
 Štefan Kovač Marko banda

Zunanje povezave 
Kovačeva domačija

Diplomiranci Pravne fakultete v Ljubljani
Slovenski pravniki
Slovenski komunisti
Slovenski publicisti
Aktivisti OF
Narodni heroji
Slovenski partizani
Prvoborci
Veterani druge svetovne vojne
Padli v boju
Prekmurski pisci
Slovenski častniki
Častniki Vojske Kraljevine Jugoslavije
Člani Komunistične partije Slovenije
Ljudje, po katerih so poimenovali šolo
Osebnosti iz Občine Beltinci
Ljudje, po katerih so poimenovali vojaško enoto
Ljudje, po katerih so poimenovali ulico
Za madžarskega evangeličanski duhovnika , delujočega v Prekmurju , glej Števan Kovatš. Štefan Kovač ( partizansko ime Marko , rojen Kovács István ) , slovenski publicist , pravnik , komunist in narodni heroj , * avgust Nedelica , Avstro - Ogrska , † oktober Gančani . Življenje Štefan Kovač se je rodil avgustav Nedelici očetu Francu Kovaču , kmetu in mlinarju ter materi Veroniki Kovač , roj . Čeh , ki je umrla kmalu po njegovem rojstvu . Zanj je zato skrbela krušna mati Veronika Kovač , roj . Duh . Po osnovni šoli je šolanje na nadaljeval na gimnaziji v Murski Soboti , kjer maturira leta Po maturi odide študirat pravo na Pravno fakulteto v Ljubljani in tamdiplomira . Že na univerzi se je aktivno vključil v delo akademskega kluba Triglav . Naslednje leto pa opravi še državni pravosodni izpit . Po končani diplomi se je zaposlil kot pravnik pri advokatu Aleksandru Valyju . V Murski Soboti je začel aktivno delovati v Društvu Kmečkih fantov in deklet . Med letomainje služil vojaški rok in dobil čin podporočnika . Letase je posebej izkazal v vodilni agitaciji za opozicijo . Za svoj revolucionarni govor , na tekmovanju mladih žanjcev , na Veščici , je dobil denarno kazen . Septembraleta se je zaposlil zopet kot pripravnik pri advokatu , Vekoslavu Kukovcu , v Mariboru . V Delavsko - kmečki zvezi je Kovač postal aktivni član in ko je časopis » Neodvisnost « postalo uradno glasilo te zveze , je Štefan Kovač postal urednik tega časopisa . oktobraje v časopisu » Neodvisnost « izšel odmeven članek , s pozivom na združitev v enotno fronto , pred nevarnostjo fašizma . Letaje v Mariboru v reviji Obzorja objavil študijo Gospodarske in socialne razmere v Prekmurju . Tega leta je bil tudi izvoljen za predsednika zadruge Neodvisno gledališče in bil sprejet v KPS. Letaje postal sekretar Komunistične partije za Prekmurje . Istega leta se je poročil Mimo Zupančič , učiteljico v Radmožancih . Od februarja do junijaje bil skupaj z drugimi prekmurskimi aktivisti in izobraženci interniran v Bileči . Po aprilski vojni in madžarski okupaciji Prekmurja je partijsko vodstvo v Prekmurju začelo z organizacijo propagandnih akcij proti okupatorju , zbiranjem orožja , vzpostavljanjem postojank in skrivališč . V juniju in juliju letaje začelo tudi z organizacijo oboroženega odpora . Kovač je moral kot glavni protiokupatorski organizator v ilegalo , preoblečen v kmečkega človeka in z bombami v cekarju je prepotoval obmurske kraje in organiziral zavedne Prekmurce za boj proti okupacijskemu režimu . 6. julijaso madžarski okupatorji začeli že tudi s prvimi aretacijami agilnih članov KPS. avgusta je Kovač sklical sestanek sodelavcev in aktivistov , na Kamenščici ( pri Trnju ) , ki se ga je udeležilo okrogudeležencev . Na tem sestanku je bil ustanovljen Okrožni Narodnoosvobodilni odbor ( NOO ) s konkretnimi zadolžitvami članov . Po ustanovitvi okrožnega in akcijskega narodnoosvobodilnega odbora so se v Prekmurju širile sabotažne akcije in začela se je temeljitejša priprava za boj proti okupatorju in njegovim sodelavcem . Madžari pa so budno spremljali akcije upora in septembraaretirali okrogsodelavcev in simpatizerjev NOG , vendar mu vodstva ni uspelo aretirati . oktobra pa so aretirali Evgena Kardoša , člana vodstva upora , pri katerem so našli seznam sodelavcev in simpatizerjev , v koledarju pa podčrtan oktober. Po hudem mučenju je Kardoš izdal , da je oktobra predviden sestanek vodstva upora s sodelavci , v Križančevem hrastu , pri Gančanih . Izdal je tudi znak , ki naj bi potrdil varnost lokacije . Madžarski policiji je uspelo prisiliti Kardoša , da je sam z žvižganjem znaka privabil Kovača in Vinka Meglo do mesta sestanka . Madžari so takoj močno obsvetili oba , Kovača so na mestu ubili , Megla pa je bil ranjen , vendar je uspel pobegniti , prav tako drugi vabljeni na sestanek . Kardoša pa so Madžari skupaj z Štefanom Cvetkom septembra obesili na dvorišču soboškega gradu . Štefan Kovač – Marko je bil decembraimenovan za nosilca reda Narodnega heroja Jugoslavije . V njegovo čast stojita kipa v Murski Soboti in Turnišču . Po njem je poimenovanih tudi več prekmurskih društev ( pevski zbor , avtomotozveza , športno društvo , glasbena skupina ) in ena od glavnih cest v središču Murske Sobote ( Ulica Štefana Kovača ) . Nekaj časa se je po njem imenovala šola v Turnišču . Njegova rojstna hiša v Nedelici je obnovljena in spremenjena v etnografski muzej . Viri Enciklopedija Slovenije ; knjiga Mladinska knjiga , Ljubljana , O heroju . Kovačeva domačija . Štefan Kovač - Marko . Občina Turnišče . Pridobljeno Borba proti okupatorju in osvoboditev Glej tudi seznam slovenskih narodnih herojev Ali Kardoš Dane Šumenjak Jože Kramar Filip Korošec Štefan Kuhar Prekmurska četa Štefan Kovač Marko banda Zunanje povezave Kovačeva domačija Diplomiranci Pravne fakultete v Ljubljani Slovenski pravniki Slovenski komunisti Slovenski publicisti Aktivisti OF Narodni heroji Slovenski partizani Prvoborci Veterani druge svetovne vojne Padli v boju Prekmurski pisci Slovenski častniki Častniki Vojske Kraljevine Jugoslavije Člani Komunistične partije Slovenije Ljudje , po katerih so poimenovali šolo Osebnosti iz Občine Beltinci Ljudje , po katerih so poimenovali vojaško enoto Ljudje , po katerih so poimenovali ulico