Rusko-turška vojna (1735–1739)
Rusko-turška vojna 1735-1739  je bila vojna med Carsko Rusijo in Osmanskim cesarstvom,  ki jo je sprožila osmanska vojna s Perzijo in stalni vpadi krimskih Tatarov na rusko ozemlje. Rusom se je leta 1737 pridružila Habsburška monarhija, zato je  vojna znana tudi kot avstrijsko-turška vojna 1737-1739.

Habsburška monarhija je vojno končala s podpisom separatnega Beograjskega mirovnega sporazuma  18. septembra 1739, s čimer je prisilila Rusijo k podpisu Niškega mirovnega sporazuma  29. septembra istega leta.

Ruska diplomacija pred vojno
Ruska diplomacija je v letih 1732-1735 podpisala več sporazumov s Perzijskim cesarstvom, ki je bilo od leta 1730 v vojni z Osmanskim cesarstvom,  in leta 1735 podprla Avgusta III. Poljskega in ne francoskega izbranca Stanislava I. Leszczynskega pri zasedbi poljskega prestola, s čimer je uspela vzpostaviti zase  ugodno mednarodno ozračje.

Potek vojne (1735-1738)
Cassus belli so bili pohodi krimskih Tatarov na Kozaški hetmanat (Ukrajina) konec leta 1735 in vojni pohod krimskega kana na Kavkaz. Leta 1736 so ruski generali sklenili osvojiti Azov in polotok Krim. 

Rusija je na predvečer vojne sklenila mirovni sporazum s Perzijo in ji vrnila ozemlje, ki ga je osvojila med rusko-perzijsko vojno 1722-1723  (Ganški sporazum). 

20. maja 1736 je ruska Dnjeperska armada, ki je štela 62.000 mož, pod poveljstvom maršala Burkharda Christopha von Münnicha z bliskovitim napadom osvojila krimske utrdbe v Perekopu in 17. junija zasedla Bahčisaraj.  Krimskemu kanu ni uspelo odbiti napada  in obraniti svojega ozemlja. Ruske ekspedicijske vojske so se leta 1736, 1737 in 1738  prebile skozi njegove obrambne položaje in ga potisnile globoko na krimsko ozemlje. Tatarsko  plemstvo so uspele potisniti v hribe in prisilile kana Fatiha Gireja na beg na Črno morje. Rusi so požgali Gozlev, Karasubazar in kanovo palačo v Bahčisaraju in osvojili osmansko trdnjavo Azov. Sultan je kana Kaplana Gireja in Fatiha Gireja zaradi nesposobnosti odstavil.   

V letih 1737-1739 so zaradi slabih sanitarnih pogojev na obeh straneh izbruhnile epidemije bolezni. Bolezen in pomanjkljiva oskrba sta  maršala Münnicha prisilili na umik v Ukrajino. 

19. junija 1737 je ruska Donska armada z 28.000 možmi pod poveljstvom generala  Petra von Lacyja in  podporo Donskega ladjevja pod poveljstvom viceadmirala Petra Bredahla osvojila trdnjavo Azov.   Julija 1737 je Münnichova armada na juriš osvojila turško trdnjavo Očakov. Na Krim je zatem vdrla tudi Lacyjeva armada s 40.000 možmi in junija osvojila Karasubazar, sedanji Belogorsk, potem  pa se je morala zaradi pomanjkanja zalog umakniti. Krimska kampanja se je leta 1738 končala z ruskim umikom v Ukrajino. Rusija je med vojno izgubila približno 30.000 mož. V bojih je padlo samo 2.000 mož, druge žrtve pa so bile posledica bolezni,  lakote in pomanjkanja.

Julija  1737 je v vojno proti Osmanskemu cesarstvu vstopila Habsburška monarhija in bila večkrat poražena, med drugim v bitki pri Banja Luki 4. avgusta 1737  in Grocki 18. in 22.-23. julija 1739. Po osmanskem obleganju od 18. julija do septembra 1739 je izgubila tudi Beograd. Avgusta 1738 so se sprte strani začele v Nemirovu brez uspeha pogajati za sklenitev miru. Tega leta ni bilo kakšnih večjih vojaških operacij. Ruska vojska se je morala zaradi izbruha kuge umakniti iz Očakova in Kinburšega polotoka.

Po podatkih v osmanskih virih so se med obleganjem trdnjave Ostrovica v bitki pri  Ostervitčatiku   in obrambi Buzina proti Avstrijcem borile tudi muslimanke iz Bosne. Moški in ženske so skupaj branili trdnjavo Četin. Po podatkih v avstrijskih virih so ženske iz Bosne igrale pomembno vlogo v obrambi Novega  Pazarja, Zvornika, Ostrovice, Četina, Buzina, Gradiške in Banja Luke.  O junaštvih žensk pričajo tudi francoski viri.

Zadnje obdobje vojne
Leta 1739 je ruska armada pod  Münnichovim poveljstvov prečila Dnjeper, porazila Turke v bitki pri Stavučanih, 19. avgusta osvojila trdnjavo  Hotin in zatem Iaşi. Na balkanskem bojišču so Turki v bitki pri Grocki porazili Avstrijce in z njimi podpisali separatni Beograjski mirovni sporazum, verjetno zaradi novic o vojaških uspehih Rusov. Ker ste Rusiji grozila nevarnost švedske invazije in osmansko zavezništvo s Prusijo, Poljsko in Švedsko, je podpisu Beograjskega miru 29. septembra  1739 sledil podpis Niškega miru, ki je končal vojno. Rusija je s podpisom miru dobila Azov in utrdila svojo oblast v Zaporožju.

Za Avstrijo se je vojna izkazala za hud poraz. Ruski sile so bile v vojni veliko bolj uspešne, vendar so zaradi bolezni izgubile  več deset tisoč vojakov. Izgube na osmanski strani je nemogoče oceniti.

Glej tudi 
 seznam vojn

Sklici

Viri

Rusko-turške vojne
Bitke 18. stoletja
Vojne Rusije
Vojne Turčije
Vojne Avstrije
Rusko - turška vojna je bila vojna med Carsko Rusijo in Osmanskim cesarstvom , ki jo je sprožila osmanska vojna s Perzijo in stalni vpadi krimskih Tatarov na rusko ozemlje . Rusom se je letapridružila Habsburška monarhija , zato je vojna znana tudi kot avstrijsko - turška vojna Habsburška monarhija je vojno končala s podpisom separatnega Beograjskega mirovnega sporazuma septembra s čimer je prisilila Rusijo k podpisu Niškega mirovnega sporazuma septembra istega leta . Ruska diplomacija pred vojno Ruska diplomacija je v letihpodpisala več sporazumov s Perzijskim cesarstvom , ki je bilo od letav vojni z Osmanskim cesarstvom , in letapodprla Avgusta III. Poljskega in ne francoskega izbranca Stanislava I. Leszczynskega pri zasedbi poljskega prestola , s čimer je uspela vzpostaviti zase ugodno mednarodno ozračje . Potek vojne Cassus belli so bili pohodi krimskih Tatarov na Kozaški hetmanat ( Ukrajina ) konec letain vojni pohod krimskega kana na Kavkaz . Letaso ruski generali sklenili osvojiti Azov in polotok Krim . Rusija je na predvečer vojne sklenila mirovni sporazum s Perzijo in ji vrnila ozemlje , ki ga je osvojila med rusko - perzijsko vojno ( Ganški sporazum ) . 20. majaje ruska Dnjeperska armada , ki je štela000 mož , pod poveljstvom maršala Burkharda Christopha von Münnicha z bliskovitim napadom osvojila krimske utrdbe v Perekopu in junija zasedla Bahčisaraj . Krimskemu kanu ni uspelo odbiti napada in obraniti svojega ozemlja . Ruske ekspedicijske vojske so se letain prebile skozi njegove obrambne položaje in ga potisnile globoko na krimsko ozemlje . Tatarsko plemstvo so uspele potisniti v hribe in prisilile kana Fatiha Gireja na beg na Črno morje . Rusi so požgali Gozlev , Karasubazar in kanovo palačo v Bahčisaraju in osvojili osmansko trdnjavo Azov . Sultan je kana Kaplana Gireja in Fatiha Gireja zaradi nesposobnosti odstavil . V letihso zaradi slabih sanitarnih pogojev na obeh straneh izbruhnile epidemije bolezni . Bolezen in pomanjkljiva oskrba sta maršala Münnicha prisilili na umik v Ukrajino . 19. junijaje ruska Donska armada z000 možmi pod poveljstvom generala Petra von Lacyja in podporo Donskega ladjevja pod poveljstvom viceadmirala Petra Bredahla osvojila trdnjavo Azov . Julijaje Münnichova armada na juriš osvojila turško trdnjavo Očakov . Na Krim je zatem vdrla tudi Lacyjeva armada s000 možmi in junija osvojila Karasubazar , sedanji Belogorsk , potem pa se je morala zaradi pomanjkanja zalog umakniti . Krimska kampanja se je letakončala z ruskim umikom v Ukrajino . Rusija je med vojno izgubila približno000 mož . V bojih je padlo samo000 mož , druge žrtve pa so bile posledica bolezni , lakote in pomanjkanja . Julija je v vojno proti Osmanskemu cesarstvu vstopila Habsburška monarhija in bila večkrat poražena , med drugim v bitki pri Banja Luki avgusta in Grocki in - 23. julija Po osmanskem obleganju od julija do septembraje izgubila tudi Beograd . Avgustaso se sprte strani začele v Nemirovu brez uspeha pogajati za sklenitev miru . Tega leta ni bilo kakšnih večjih vojaških operacij . Ruska vojska se je morala zaradi izbruha kuge umakniti iz Očakova in Kinburšega polotoka . Po podatkih v osmanskih virih so se med obleganjem trdnjave Ostrovica v bitki pri Ostervitčatiku in obrambi Buzina proti Avstrijcem borile tudi muslimanke iz Bosne . Moški in ženske so skupaj branili trdnjavo Četin . Po podatkih v avstrijskih virih so ženske iz Bosne igrale pomembno vlogo v obrambi Novega Pazarja , Zvornika , Ostrovice , Četina , Buzina , Gradiške in Banja Luke . O junaštvih žensk pričajo tudi francoski viri . Zadnje obdobje vojne Letaje ruska armada pod Münnichovim poveljstvov prečila Dnjeper , porazila Turke v bitki pri Stavučanih , avgusta osvojila trdnjavo Hotin in zatem Iaşi . Na balkanskem bojišču so Turki v bitki pri Grocki porazili Avstrijce in z njimi podpisali separatni Beograjski mirovni sporazum , verjetno zaradi novic o vojaških uspehih Rusov . Ker ste Rusiji grozila nevarnost švedske invazije in osmansko zavezništvo s Prusijo , Poljsko in Švedsko , je podpisu Beograjskega miru septembra sledil podpis Niškega miru , ki je končal vojno . Rusija je s podpisom miru dobila Azov in utrdila svojo oblast v Zaporožju . Za Avstrijo se je vojna izkazala za hud poraz . Ruski sile so bile v vojni veliko bolj uspešne , vendar so zaradi bolezni izgubile več deset tisoč vojakov . Izgube na osmanski strani je nemogoče oceniti . Glej tudi seznam vojn Sklici Viri Rusko - turške vojne Bitke stoletja Vojne Rusije Vojne Turčije Vojne Avstrije