Mostič
Mostič (nem. Brückl) je tržna občina v političnem okraju Šentvid ob Glini na Koroškem na (zgodovinski) meji dvojezičnega ozemlja, o čemer pričajo zgodovinski popisi prebivalstva in m.dr. (nepopolna) dvojezična toponimija.

Geografija

Lega 
Mostič leži na sotočju manjše Krčice in reke Krke, med Štalensko goro in Svinško planino.

Vasi in zaselki 
Tržna občina je sestavljena iz 5 katastrskih občin: Mostič (Brückl), Šentjanška gora (Johannserberg), Labegg, Šentlipš (Sankt Filippen) in Schmieddorf. 

Občino tvori 20 vasi in zaselkov (v oklepaju število prebivalcev, stanje 2001)):

Sosednje občine

Zgodovina 

S prihodom Slovanov v 6. st. in ustanovitvijo Karantanije postane širše področje del tudi slovenske kulturne zgodovine. Prvič se omenja območje v listini 831. 927 je prvič omenjena cekev sv. Lovrenca (Šentlovrenc) nad Mostičem (sam svetnik pa je bil med izredno priljubljenimi v prvem obdobju pokristjanjevanja karantanskih Slovanov. 

Iz karantanske dobe so ostali sledovi v skupni lastninski strukturi gozdov na Krištofovi gori kmetov v dolini. Krištofova gora oz. cerkev na njenem vrhu je bila ustanovljena s strani benediktinskega samostana v Šentpavlu v Labotski dolini, ki je imel tudi posestva v Mežiški dolini, tako da je tu skozi stoletja potekala slovenska božja pot, kot je to tudi nekdaj prikazal slovenski križev pot v cerkvi.

Kraj je bil prvotno imenovan po Goričici, kasneje šele se je od. 16. st. dalje kraj imenoval po mostu nad reko: Mostič. 

Od poznega srednjega veka najdemo fužinarstvo in delavnice verig, tudi samo ime naselja Železen (nem. Selesen) naznanja obstoj rude v kraju. 1838 je bil ustanovljen livarski obrat. V 20. st. je prisotna kemična industrija. Zgodnja industrijalizacija in zgodovinska orientacija kraja proti severu sta precej prispevali k razvoju narodnostnih razmer, saj se je v 2. polovici 19. stoletja področje precej germaniziralo.

1849 je bila ustanovljena občina Šentjanž na Mostiču, ki je bila preimenovana leta 1935 v Mostič. Od leta 1963 je Mostič tržna občina.

Slovensko narečje 
Zgodovinsko prištejemo zahodne obronke Svinške planine ter obronke Krištofove gore (Šentlipš) že k širšemu narečnem področju rožanščine ( oz. ju moramo prišteti k področju prehodnega podnarečja/govora Celovškega polja ) (medtem ko prištejemo zahodne obronke Svinške planine k slovenskem narečnem področju podjunščine)

Prebivalstvo

Zgodovinska slika
Po zadnjem Avstro-Ogrskem popisu prebivalstva iz leta 1910 je okoli 11% prebivalcev takratne občine Mostič (Brückl) navedlo slovenščino kot svoj vsakdanji pogovorni jezik.

Danes
Po štetju 2001 ima Mostič 3.110 prebivalcev, od tej je 96,7 % avstrijskih državljanov. 85,9 % je pripadnikov rimsko-katoliške cerkve, 3,7 % evangeličanov in 0,8 % muslimanov. 7,0 % prebivalcev je brez veroizpovedi.

Kultura in znamenitosti 
 Župnijska cerkev Sv. Janeza Krstnika (pozna gotika)
 Župnijska cerkev Sv. Filipa in Jakoba v Šentlipšu
 Župnijska cerkev Šenturh na Šentjanški gori (pozna gotika)
 podružniška cekev Šentlovrenc na Šentjanški gori (romanika s poslikavo okoli 1200)
 podružniška cerkev Sv. Andreja v Krejčicah na Šentjanški gori (gotika)
 podružniška cerkev „14 pomočnikov v sili“ v Železnu
 Dvorec Eppersdorf

Galerija slik

Viri

Zunanje povezave 

 Celovško polje
Naselja v Zvezni deželi Koroška
Mostič ( nem . Brückl ) je tržna občina v političnem okraju Šentvid ob Glini na Koroškem na ( zgodovinski ) meji dvojezičnega ozemlja , o čemer pričajo zgodovinski popisi prebivalstva in m.dr . ( nepopolna ) dvojezična toponimija . Geografija Lega Mostič leži na sotočju manjše Krčice in reke Krke , med Štalensko goro in Svinško planino . Vasi in zaselki Tržna občina je sestavljena izkatastrskih občin : Mostič ( Brückl ) , Šentjanška gora ( Johannserberg ) , Labegg , Šentlipš ( Sankt Filippen ) in Schmieddorf. Občino tvorivasi in zaselkov ( v oklepaju število prebivalcev , stanje : Sosednje občine Zgodovina S prihodom Slovanov v st. in ustanovitvijo Karantanije postane širše področje del tudi slovenske kulturne zgodovine . Prvič se omenja območje v listinije prvič omenjena cekev sv . Lovrenca ( Šentlovrenc ) nad Mostičem ( sam svetnik pa je bil med izredno priljubljenimi v prvem obdobju pokristjanjevanja karantanskih Slovanov . Iz karantanske dobe so ostali sledovi v skupni lastninski strukturi gozdov na Krištofovi gori kmetov v dolini . Krištofova gora oz . cerkev na njenem vrhu je bila ustanovljena s strani benediktinskega samostana v Šentpavlu v Labotski dolini , ki je imel tudi posestva v Mežiški dolini , tako da je tu skozi stoletja potekala slovenska božja pot , kot je to tudi nekdaj prikazal slovenski križev pot v cerkvi . Kraj je bil prvotno imenovan po Goričici , kasneje šele se je od. st. dalje kraj imenoval po mostu nad reko : Mostič . Od poznega srednjega veka najdemo fužinarstvo in delavnice verig , tudi samo ime naselja Železen ( nem . Selesen ) naznanja obstoj rude v kraju.je bil ustanovljen livarski obrat . V st. je prisotna kemična industrija . Zgodnja industrijalizacija in zgodovinska orientacija kraja proti severu sta precej prispevali k razvoju narodnostnih razmer , saj se je v polovici stoletja področje precej germaniziralo . 1849 je bila ustanovljena občina Šentjanž na Mostiču , ki je bila preimenovana letav Mostič . Od letaje Mostič tržna občina . Slovensko narečje Zgodovinsko prištejemo zahodne obronke Svinške planine ter obronke Krištofove gore ( Šentlipš ) že k širšemu narečnem področju rožanščine ( oz. ju moramo prišteti k področju prehodnega podnarečja /govora Celovškega polja ) ( medtem ko prištejemo zahodne obronke Svinške planine k slovenskem narečnem področju podjunščine ) Prebivalstvo Zgodovinska slika Po zadnjem Avstro - Ogrskem popisu prebivalstva iz letaje okoli prebivalcev takratne občine Mostič ( Brückl ) navedlo slovenščino kot svoj vsakdanji pogovorni jezik . Danes Po štetjuima Mostič110 prebivalcev , od tej je7 % avstrijskih državljanov . 9 % je pripadnikov rimsko - katoliške cerkve ,7 % evangeličanov in8 % muslimanov . 0 % prebivalcev je brez veroizpovedi . Kultura in znamenitosti Župnijska cerkev Sv . Janeza Krstnika ( pozna gotika ) Župnijska cerkev Sv . Filipa in Jakoba v Šentlipšu Župnijska cerkev Šenturh na Šentjanški gori ( pozna gotika ) podružniška cekev Šentlovrenc na Šentjanški gori ( romanika s poslikavo okoli podružniška cerkev Sv . Andreja v Krejčicah na Šentjanški gori ( gotika ) podružniška cerkev „ 14 pomočnikov v sili “ v Železnu Dvorec Eppersdorf Galerija slik Viri Zunanje povezave Celovško polje Naselja v Zvezni deželi Koroška