Mária Antónia bajor hercegnő
Mária Antónia Walpurga (; München, Bajorország, 1724. július 18. – Drezda, Szászország, 1780. április 23.), Wittelsbach-házból származó bajor hercegnő, Frigyes Keresztély szász trónörökössel 1747-ben kötött házassága révén rövid időre, 1763 októbere és decembere között Szászország választófejedelemnéja. Hitvese halálát követően legidősebb fia, a kiskorú III. Frigyes Ágost mellett Szászország kormányzója sógorával, Ferenc Xavérral. A hercegnő ismert volt művészi tehetségéről: a korban szokatlan módon nemcsak egyszerűen műkedvelő és művészetpártoló személyiség volt, hanem maga is magas színvonalon gyakorolta a zeneszerzést, a festészetet, a költészetet és librettóírást is.

Élete

Származása 

Mária Antónia Walpurga (Walpurgis) bajor hercegnő 1724-ben született Münchenben, a Bajor Választófejedelemség fővárosában.

Édesapja a Wittelsbach-házból való Károly Albert bajor választófejedelem (1697–1745) volt, a későbbi VII. Károly német-római császár, II. Miksa Emánuel bajor választófejedelemnek (1662–1726) és második feleségének, Sobieska Terézia Kinga lengyel királyi hercegnőnek (1676–1730) legidősebb fia.

Édesanyja Habsburg Mária Amália osztrák főhercegnő (1701–1756) volt, I. József német-római császárnak, magyar és cseh királynak (1678–1711) meg Vilma Amália braunschweig–lüneburgi hercegnőnek (1673–1742) fiatalabbik leánya.

A szülők házasságából az alábbi hét gyermek született:
 Maximiliána Maria hercegnő (*/† 1723) születésekor meghalt.
 Mária Antónia Walpurga hercegnő (1724–1780), 1747-től Frigyes Keresztély szász választófejedelem felesége.
 Terézia Benedetta Mária hercegnő (1725–1743)
 Miksa József herceg (1727–1777), trónörökös, aki 1745-ben apja örököseként III. Miksa néven választófejedelem lett, és 1747-ben Mária Anna Zsófia szász hercegnőt (1728–1797) vette feleségül.
 József Lajos Leó herceg (1728–1733), kisgyermekkorban meghalt.
 Mária Anna Jozefa hercegnő (1734–1776) , aki 1755-ben Lajos György Simpert badeni őrgrófhoz (1702–1761), a törökverő Lajos Vilmos őrgróf fiához ment feleségül.
 Mária Jozefa Antónia hercegnő (1739–1767), aki 1765-ben feleségül ment József osztrák főherceghez (1741–1790), német királyhoz, a későbbi II. József császárhoz.

Szüleinek legidősebb leányaként magas rangú dinasztikus házasságra szánták. Az európai uralkodócsaládok nagy érdeklődést mutattak iránta. Rangjához méltó, magas színvonalú oktatást és nevelést kapott, melynek keretében zeneszerzést, zeneértést, hangszeres zeneélést, továbbá irodalmat, költészetet és festészetet is tanult.

Házassága, gyermekei 

1747. június 20-án feleségül ment a Wettin-házból való Frigyes Keresztély szász koronaherceghez (1722–1763), a Szász Választófejedelemség trónörököséhez, II. Frigyes Ágost szász választófejedelem (1696–1763), III. (Kövér) Ágost néven lengyel király és Habsburg Mária Jozefa osztrák főhercegnő (1699–1757) fiához. (Vőlegény és menyasszony egymás elsőfokú unokatestvérei voltak, lévén a két anyós, Mária Jozefa és Mária Amália édestestvérek, I. József császár leányai).

Házasságukból kilenc gyermek született, ketten közülük születésük órájában meghaltak:

 Fiúgyermek (*/† 1748), születésekor meghalt.
 Frigyes Ágost József herceg (1750–1827), trónörökös, 1763-tól III. Frigyes Ágost néven választófejedelem, 1806-tól I. Frigyes Ágost néven Szászország első királya,
 Károly Miksa Mária herceg (1752–1781), 1763-tól a trón várományosa.
 József Mária Lajos herceg (1754–1763), fiatalon meghalt.
 Antal Kelemen Tivadar herceg (1755–1836), 1781-től trónörökös, 1827-től I. Antal néven Szászország királya.
 Mária Amália Anna (1757–1831), 1774-től II. Károly Ágost pfalz–birkenfeld-zweibrückeni herceg (1746–1795) felesége.
 Miksa Mária József herceg (1759–1838), 1827-től trónörökös (koronaherceg), aki 1792-ben Karolina Mária Bourbon–parmai hercegnőt (1770–1804), majd 1822-ben Mária Lujza Sarolta Bourbon–parmai hercegnőt (1802–1857) vette feleségül.
 Terézia Mária Jozefina hercegnő (1761–1820).
 Fiúgyermek (*/† 1762), születésekor meghalt.

Élete a szász fejedelmi udvarban 

1759-ben, a hétéves háború alatt Mária Antónia férjével és idősebb gyermekeivel együtt menekülni kényszerült a Szászországba betörő poroszok elől. Prágában, majd Münchenben találtak menedéket. Apósa, II. Frigyes Ágost választófejedelem, aki III. (Kövér) Ágost néven Lengyelország királya és Litvánia nagyfejedelme is volt, 1763. október 5-én elhunyt. Trónját Mária Antónia férje, Frigyes Keresztély koronaherceg örökölte, aki azonban két hónappal trónra lépése után, 1763. december 17-én fekete himlőben meghalt.

Az uralkodó pár legidősebb fia, a 13 éves III. Frigyes Ágost néven örökölte a választófejedelmi trónt. A kiskorú fejedelem helyett anyja, az özvegy Mária Antónia hercegné régensként vezette a kormányzati ügyeket, sógorával, Ferenc Xavér herceggel, Lausitz grófjával (II. Frigyes Ágost negyedik fiával, III. Frigyes Ágost nagybátyjával) együtt 1768-ig, III. Frigyes Ágost nagykorúságáig.

1765-ben komoly nézeteltérés támadt a két megbízott régens, Mária Antónia és sógora között amiatt, hogy Ferenc Xavér herceg – unokaöccse nevében – nyilatkozatban lemondott a lengyel királyi trón iránti igényről, miközben Mária Antónia özvegy hercegné feltétlenül ragaszkodott volna ehhez az igen magas presztízst jelentő uralkodói címhez.

A tehetséges Mária Antónia választófejedelemné nemcsak művészként, hanem vállalkozóként is aktív volt, 1763-ban Naundorfban pamutszövőgyárat építtetett. 1766-tól a drezdai Bajor Sörfőzde (Bayrische Brauhaus) tulajdonosa volt. Tagja lett az Erény Szolgálóleányai Rendjének (Orden der Sklavinnen der Tugend), amelyet még 1662-ben Gonzaga Eleonóra császárné, III. Ferdinánd császár harmadik felesége alapított nemes hölgyek számára, akik hűséget fogadtak a császári háznak, továbbá erényes és vallásos életvitelre tettek fogadalmat.

Élete alkonyán az özvegy választófejedelemné értekezést írt „Szellemünk erősítése a halálfélelem ellen” címmel. 1780-ban hunyt el Drezdában. A királyi udvar templomában (Katholische Hofkirche) temették el, a királyi család elhunyt tagjai között.

Zeneszerző, irodalmár és festőművész 
A tehetséges kislánynak szülei magas színvonalú zenei oktatást biztosítottak Münchenben. A kor neves operaszerzői, Giovanni Battista Ferrandini és Nicola Antonio Porpora tanították. 1747-ben, Frigyes Krisztián koronaherceg és Mária Antónia esküvőjén Christoph Willibald Gluck Le nozze d’Ercole e d’Ebe és Johann Adolf Hasse La Spartana generosa c. operáit adták elő. A drezdai udvarban a hercegné Hasse és Porpora keze alatt tovább folytatta zenei tanulmányait. Különös szenvedéllyel fordult az opera műfaja felé. Saját operáinak az udvar előtt tartott előadásain számos alkalommal maga is fellépett mint énekes, és mint csembalójátékos. 1747-ben, esküvője után felvették a római Accademia dell’Arcadia (nemzetközi irodalmi akadémia) tagjai közé. Az akadémia tagjai elküldték egymásnak irodalmi műveiket, és társadalmi különbségek nélkül leveleztek egymással a világ dolgairól. E célból az egyszerű vidéki életre utaló művészneveket használtak. Mária Antónia hercegné az Ermelinda Talea Pastorella Arcadia, rövidítve ETPA álnevet kapta.

Tehetséges festőművész volt, saját önarcképét a firenzei Uffizi képtár őrzi. Bőkezű mecénásként a hercegné számos művészt és tudóst támogatott, köztük Johann Gottlieb Naumann karnagy-karmestert (kapellmeistert) és Anton Raphael Mengs festőművész családját is.

Művei 
Mária Antónia hercegnő operáinak, más zeneműveinek, továbbá szövegkönyveinek és irodalmi műveinek részletesen feldolgozott listáját 2007-ben adták ki.

Jegyzetek

Források 
 . Regényes életrajz, az előszóban a szerző kifejti, hogy történelmileg igazolt tények és adatok alapján írta.

További irodalom 
 
 

</center>

Wittelsbach-ház
Német nők
1724-ben született személyek
1780-ban elhunyt személyek
Régensnők
Német zeneszerzők
Zeneszerzőnők
Német zenészek
Német írók
Német költők
Mecénások
Drezdaiak
Szász hercegnék
Mária Antónia Walpurga ( ; München , Bajorország , július – Drezda , Szászország , április ) , Wittelsbach-házból származó bajor hercegnő , Frigyes Keresztély szász trónörökösselben kötött házassága révén rövid időre, októbere és decembere között Szászország választófejedelemnéja . Hitvese halálát követően legidősebb fia , a kiskorú III. Frigyes Ágost mellett Szászország kormányzója sógorával , Ferenc Xavérral . A hercegnő ismert volt művészi tehetségéről : a korban szokatlan módon nemcsak egyszerűen műkedvelő és művészetpártoló személyiség volt , hanem maga is magas színvonalon gyakorolta a zeneszerzést , a festészetet , a költészetet és librettóírást is . Élete Származása Mária Antónia Walpurga ( Walpurgis ) bajor hercegnőben született Münchenben , a Bajor Választófejedelemség fővárosában . Édesapja a Wittelsbach-házból való Károly Albert bajor választófejedelem1745 ) volt , a későbbi VII. Károly német-római császár , II. Miksa Emánuel bajor választófejedelemnek1726 ) és második feleségének , Sobieska Terézia Kinga lengyel királyi hercegnőnek1730 ) legidősebb fia . Édesanyja Habsburg Mária Amália osztrák főhercegnő1756 ) volt , I. József német-római császárnak , magyar és cseh királynak1711 ) meg Vilma Amália braunschweig–lüneburgi hercegnőnek1742 ) fiatalabbik leánya . A szülők házasságából az alábbi hét gyermek született : Maximiliána Maria hercegnő ( * / † 1723 ) születésekor meghalt . Mária Antónia Walpurga hercegnő1780) ,től Frigyes Keresztély szász választófejedelem felesége . Terézia Benedetta Mária hercegnő1743 ) Miksa József herceg1777 ) , trónörökös , akiben apja örököseként III. Miksa néven választófejedelem lett , ésben Mária Anna Zsófia szász hercegnőt1797 ) vette feleségül . József Lajos Leó herceg1733 ) , kisgyermekkorban meghalt . Mária Anna Jozefa hercegnő1776 ) , akiben Lajos György Simpert badeni őrgrófhoz1761 ) , a törökverő Lajos Vilmos őrgróf fiához ment feleségül . Mária Jozefa Antónia hercegnő1767 ) , akiben feleségül ment József osztrák főherceghez1790 ) , német királyhoz , a későbbi II. József császárhoz . Szüleinek legidősebb leányaként magas rangú dinasztikus házasságra szánták . Az európai uralkodócsaládok nagy érdeklődést mutattak iránta . Rangjához méltó , magas színvonalú oktatást és nevelést kapott , melynek keretében zeneszerzést , zeneértést , hangszeres zeneélést , továbbá irodalmat , költészetet és festészetet is tanult . Házassága , gyermekei 1747. júniusán feleségül ment a Wettin-házból való Frigyes Keresztély szász koronaherceghez1763 ) , a Szász Választófejedelemség trónörököséhez , II. Frigyes Ágost szász választófejedelem1763 ) , III. ( Kövér ) Ágost néven lengyel király és Habsburg Mária Jozefa osztrák főhercegnő1757 ) fiához . ( Vőlegény és menyasszony egymás elsőfokú unokatestvérei voltak , lévén a két anyós , Mária Jozefa és Mária Amália édestestvérek , I. József császár leányai ) . Házasságukból kilenc gyermek született , ketten közülük születésük órájában meghaltak : Fiúgyermek ( * / † 1748 ) , születésekor meghalt . Frigyes Ágost József herceg1827 ) , trónörökös,tól III. Frigyes Ágost néven választófejedelem,tól I. Frigyes Ágost néven Szászország első királya , Károly Miksa Mária herceg1781) ,tól a trón várományosa . József Mária Lajos herceg1763 ) , fiatalon meghalt . Antal Kelemen Tivadar herceg1836) ,től trónörökös,től I. Antal néven Szászország királya . Mária Amália Anna1831) ,től II. Károly Ágost pfalz–birkenfeld-zweibrückeni herceg1795 ) felesége . Miksa Mária József herceg1838) ,től trónörökös ( koronaherceg ) , akiben Karolina Mária Bourbon–parmai hercegnőt1804 ) , majdben Mária Lujza Sarolta Bourbon–parmai hercegnőt1857 ) vette feleségül . Terézia Mária Jozefina hercegnő1820 ) . Fiúgyermek ( * / † 1762 ) , születésekor meghalt . Élete a szász fejedelmi udvarban 1759-ben , a hétéves háború alatt Mária Antónia férjével és idősebb gyermekeivel együtt menekülni kényszerült a Szászországba betörő poroszok elől . Prágában , majd Münchenben találtak menedéket . Apósa , II. Frigyes Ágost választófejedelem , aki III. ( Kövér ) Ágost néven Lengyelország királya és Litvánia nagyfejedelme is volt , októberén elhunyt . Trónját Mária Antónia férje , Frigyes Keresztély koronaherceg örökölte , aki azonban két hónappal trónra lépése után , decemberén fekete himlőben meghalt . Az uralkodó pár legidősebb fia , aéves III. Frigyes Ágost néven örökölte a választófejedelmi trónt . A kiskorú fejedelem helyett anyja , az özvegy Mária Antónia hercegné régensként vezette a kormányzati ügyeket , sógorával , Ferenc Xavér herceggel , Lausitz grófjával ( II. Frigyes Ágost negyedik fiával , III. Frigyes Ágost nagybátyjával ) együttig , III. Frigyes Ágost nagykorúságáig . 1765-ben komoly nézeteltérés támadt a két megbízott régens , Mária Antónia és sógora között amiatt , hogy Ferenc Xavér herceg – unokaöccse nevében – nyilatkozatban lemondott a lengyel királyi trón iránti igényről , miközben Mária Antónia özvegy hercegné feltétlenül ragaszkodott volna ehhez az igen magas presztízst jelentő uralkodói címhez . A tehetséges Mária Antónia választófejedelemné nemcsak művészként , hanem vállalkozóként is aktív volt, ban Naundorfban pamutszövőgyárat építtetett.tól a drezdai Bajor Sörfőzde ( Bayrische Brauhaus ) tulajdonosa volt . Tagja lett az Erény Szolgálóleányai Rendjének ( Orden der Sklavinnen der Tugend ) , amelyet mégben Gonzaga Eleonóra császárné , III. Ferdinánd császár harmadik felesége alapított nemes hölgyek számára , akik hűséget fogadtak a császári háznak , továbbá erényes és vallásos életvitelre tettek fogadalmat . Élete alkonyán az özvegy választófejedelemné értekezést írt „ Szellemünk erősítése a halálfélelem ellen” címmel.ban hunyt el Drezdában . A királyi udvar templomában ( Katholische Hofkirche ) temették el , a királyi család elhunyt tagjai között . Zeneszerző , irodalmár és festőművész A tehetséges kislánynak szülei magas színvonalú zenei oktatást biztosítottak Münchenben . A kor neves operaszerzői , Giovanni Battista Ferrandini és Nicola Antonio Porpora tanították.ben , Frigyes Krisztián koronaherceg és Mária Antónia esküvőjén Christoph Willibald Gluck Le nozze d’Ercole e d’Ebe és Johann Adolf Hasse La Spartana generosa c. operáit adták elő . A drezdai udvarban a hercegné Hasse és Porpora keze alatt tovább folytatta zenei tanulmányait . Különös szenvedéllyel fordult az opera műfaja felé . Saját operáinak az udvar előtt tartott előadásain számos alkalommal maga is fellépett mint énekes , és mint csembalójátékos.ben , esküvője után felvették a római Accademia dell’Arcadia ( nemzetközi irodalmi akadémia ) tagjai közé . Az akadémia tagjai elküldték egymásnak irodalmi műveiket , és társadalmi különbségek nélkül leveleztek egymással a világ dolgairól . E célból az egyszerű vidéki életre utaló művészneveket használtak . Mária Antónia hercegné az Ermelinda Talea Pastorella Arcadia , rövidítve ETPA álnevet kapta . Tehetséges festőművész volt , saját önarcképét a firenzei Uffizi képtár őrzi . Bőkezű mecénásként a hercegné számos művészt és tudóst támogatott , köztük Johann Gottlieb Naumann karnagy-karmestert ( kapellmeistert ) és Anton Raphael Mengs festőművész családját is . Művei Mária Antónia hercegnő operáinak , más zeneműveinek , továbbá szövegkönyveinek és irodalmi műveinek részletesen feldolgozott listájátben adták ki . Jegyzetek Források \ . Regényes életrajz , az előszóban a szerző kifejti , hogy történelmileg igazolt tények és adatok alapján írta . További irodalom </center> Wittelsbach-ház Német nők 1724-ben született személyek 1780-ban elhunyt személyek Régensnők Német zeneszerzők Zeneszerzőnők Német zenészek Német írók Német költők Mecénások Drezdaiak Szász hercegnék